egg - ekstra store Det tyngste hønseegget noensinne ble lagt i New Jersey, USA, i 1956 og veide 454 gram.

Årlig 2026

H

ello og velkommen til den aller første Science+Nature Annual! Her feirer vi det aller beste fra det fantastiske magasinet vårt fra året som har gått, med 116 sider stappfulle av forbløffende vitenskap, natur og overraskelser som du kan glede deg over.
Du får møte de kjempestore dinosaurene som en gang hersket over jorden, ta en tur gjennom fordøyelsessystemet ditt, avdekke Melkeveiens hemmeligheter og undersøke hvordan magnetisme styrer universet - og det er bare begynnelsen og det er bare for å begynne!
Vi gjenopplever også historien om letingen etter Titanic, oppdager haienes hemmelige atferd og spør: "Kan vi gjøre Mars beboelig? Puh! Vi forsøker til og med å svare på noen av de mest fascinerende spørsmålene dine, fra "Hvordan går skolissene opp?" og "Hva får magen til å rumle?" til "Hva er tårer laget av?"
Og vi er fortsatt ikke ferdige! Du finner også massevis av morsomme aktiviteter som holder deg opptatt, inkludert en stor puslespilldel, en ekstra stor quiz og noen av favorittprosjektene og -aktivitetene våre i Coding Club fra The Lab.
Så hva venter du på? La oss sette i gang!

INNHOLD

TING Å OPPDAGE

72

6	Titans Oppdag de gigantiske dinosaurene som hersket over jorden
10	Det store spørsmålet kan mennesker gjøre Mars til en annen jord?
14	Haienes hemmelige atferd lær mer om disse mystiske fiskene
16	Megan McCubbin møt en ny stjerne i dyrelivet
18	Kjenn på kraften hvordan magnetisme styrer universet
26	Hodeknusere  hva får magen vår til å rumle?
28	Planetens beskyttere møt heltene som kjemper mot plastforurensning
29	Rar vitenskap mannen som er immun mot slangebitt
32	På vei tilbake dyrene som gjør comeback etter å ha vært på randen av utryddelse
40	Det store spørsmålet kan du grave deg hele veien gjennom planeten?
42	Den fantastiske reisen Ta en omvisning i fordøyelsessystemet ditt
46	Loch Ness-uhyret oppdag hemmelighetene til Nessie
50	Daniel Olaiya møt Dr. Dan fra Operasjon Au!
52	Vårt kosmiske hjem bli med på en reise for å oppdage Melkeveien
56	Det store spørsmålet kan vi bruke vulkaner til å lage elektrisitet?
64	Spill i gang! brettspillenes vidunderlige verden
70	Kontroll over været kan vi forandre været?
72	Vi kan bli helter ungdommene som bidrar til å redde verden
78	Havets hemmeligheter oppdag dyrene som lever i havene våre
82	Hodeknusere  hvorfor ser alle babyer like ut?
84	Asel Sartbaeva møt forskeren som redder liv
86	Å finne Titanic jakten på det "synkefrie skipet
88	Det store spørsmålet finnes det virkelig spøkelser?
90	Velkommen til fremtiden hva gjorde science fiction riktig?
96	Planetens beskyttere forskerne som dyrker babykoraller
97	Rar vitenskap møt den hodenikkende sjøløven
104	Det store spørsmålet hvis øynene våre ser opp ned, hvordan kan hjernen snu det opp ned?

42

14

Ting å gjøre

22	Lag puffede risaliener Lag godbiter av en helt annen verden
23	Lag romvesen-slim lag supergloop fra en annen planet
24	Design et romvesen skap en ny art
36	Kode et virtuelt kjæledyr lag et digitalt dyr
58	Lag et gjett flagget-spill Quiz venner og familie
60	Lag bakte havregryn en god energiboost før skolen
61	Bygg en Da Vinci-bro finn frem din indre ingeniør
62	Lag en konfettikaster feir det nye året
76	Kod et digitalt naturområde Skap en levende, pustende vill natur
98	Lag marshmallows  perfekt godteri på en kald dag
99	Bygg et pariserhjul sett i gang med dette tivolibyggingsprosjektet
100	Bygg et fly oppdag kraften i å fly
102	Redd haien Bygg et haispill som du kan spille med venner
108	Puslespill  En stor puslespillseksjon og megaquiz

Kjøkken
kjemi

Dete      Lab

22

98

Ting å undre seg over

12	Solstorm 	En kolossal eksplosjon på solen
30	Regnbue-sump En ulmende sump glitrer i solen
38	Overmenneskelig salamander Axolotler har vanvittige ferdigheter
48	Kamp for overlevelse 	Bjørner på oppdrag for å bli feite før vinteren
68	Et eldgammelt utbrudd Crater Lake ble skapt av en vulkan for 7 700 år siden
94	Ditt livs ridetur Sadle opp robothesten din
106	Sikkerhet først Hva får en fyrstikk til å ta fyr?

38

108

62

12

25

HVA I VERDEN?

Kan du gjette
hva disse er?

63

101

De største dinosaurene vokste til virkelig episke proporsjoner.
Peter Gallivan forteller historien om disse gigantiske reptilene og finner ut hvorfor de ble så store.

år det gjelder superstore dyr, er dinosaurene de ubestridte mesterne. De dominerte verden i rundt 200 millioner år, og ble mye større enn elefanter, sjiraffer eller noe annet dyr som lever på land i dag. Du tenker kanskje på Tyrannosaurus rex var kongen av dinosaurene. Med sine 12 meter og 7000 kilo var den utvilsomt imponerende, men den ble overskygget av de virkelige tungvekterne - titanosaurene. Større slektninger av Diplodocusvar disse titanene de største dyrene som noensinne har vandret på jorden, og de satte et kolossalt punktum for dinosaurenes tidsalder.
Dinosaurenes begynnelse
Dinosaurene har ikke alltid vært kjempestore. De første som utviklet seg, var ganske små. De dukket opp for rundt 250 millioner år siden, i begynnelsen av triasperioden. På den tiden så planeten helt annerledes ut. I stedet for store landområder som var delt opp i kontinenter, var alt land samlet i et gigantisk superkontinent kalt Pangea. Jorden hadde også nettopp opplevd en masseutryddelse (når arter forsvinner mye raskere enn de blir erstattet - vanligvis omtrent tre fjerdedeler av alle arter i løpet av mindre enn tre millioner år). En kolossal vulkan eller kanskje et meteornedslag hadde utslettet nesten 90 % av alt dyreliv.
I denne karrige verdenen, der de fleste konkurrentene var borte, fikk de første dinosaurene snart en fordel. Disse første dinosaurene fra trias var på størrelse med hunder, og lignet litt på krokodiller med lange ben. Ved starten av jura-perioden, 50 millioner år senere, hadde dinosaurene forgrenet seg. De hadde utviklet mange nye former og okkuperte nesten alle habitater på jorden. Beina beveget seg nå vertikalt under kroppen (i stedet for å være spredt ut som hos øgler). Dette gjorde at de kunne utvikle sterkere benmuskler, bevege seg raskere og begynne å gå oppreist.
De ble større
I krittperioden - for 145 millioner år siden - hadde tre hovedgrupper av dinosaurer vokst frem: ornithischier (or-nee-thiss-key-an) - planteetere som Stegosaurustheropoder - tobeinte kjøttspisere som T rexog sauropoder - langhalsede kjemper som Diplodocus. Med en vekt på 30 tonn og en lengde på 26 meter, Diplodocus er kanskje den mest kjente sauropoden. Den var datidens gigant, men senere i krittperioden skulle den bli overgått av de virkelig enorme dinosaurene, kalt titanosaurer.
Etter hvert som dinosaurene forandret seg, forandret også jorden seg. I krittperioden hadde Pangea brutt sammen, og kontinentene drev mot sine nåværende posisjoner. Plantene utviklet seg også raskt, og skoger av mektige furutrær spredte seg vidt og bredt. Dette skapte nye habitater som dinosaurene måtte tilpasse seg. Det var i de frodige furuskogene i Sør-Amerika at titanosaurene først dukket opp.

W

De første dinosaurene var på størrelse med hunder.

Vitenskap  Nature

Årlig

Massiv kjøttspiser  Spinosaurus var den største kjøttetende dinosauren, med en lengde på 14 meter. Det er dobbelt så langt som en afrikansk elefant.

Spinosaurus

Mamenchisaurus sinocanadorum hadde den lengste nakken av alle dinoer.

Patagotitan på American Museum of Natural History.

Utgraving av et sauropodbein.

titanosaur-unger forskere har funnet et fossilisert titanosaur-egg med en baby inni. Hodet er tre centimeter langt, en bitteliten brøkdel av den voksne størrelsen.

Møt titanene
Titanosaurene var så enorme at det er vanskelig å få oversikt over størrelsen deres. En måte å gjøre det på er å sammenligne dem med store ting i dagens verden - som en London-buss, som er rundt 11 meter lang, og en voksen afrikansk elefant, som veier rundt åtte tonn.
Kjent som "Titanosauren" siden den ble oppdaget i Patagonia i Argentina i 2014, Patagotitan fikk sitt formelle navn Patagotitan mayorum i 2017. Med en lengde på 37 meter (31/3 London-busser) og veier 70 tonn (83/4 Afrikanske elefanter), var den sannsynligvis den største dinosauren noensinne, og den ville ha vært verdens største landdyr noensinne. Patagotitan er så stor at det rekonstruerte skjelettet på American Museum of Natural History stikker hodet og nakken ut av rommet og ut i korridoren.
Oppdaget i 1993, Argentinosaurus er den opprinnelige titanosauren. Noen paleontologer (forskere som studerer fossiler) mener at den var enda større enn Patagotitanmen siden det ikke er funnet noen komplette skjeletter, er estimatene deres basert på bare noen få knokler av denne arten. Argentinosaurus kan ha blitt hele 40 meter lang (32/3 London-busser) og veide svimlende 100 tonn (121/2 Afrikanske elefanter).
Til sammenligning var Spinosaurus - den største kjøttspisende dinoen, bare 14 meter lang (11/4 London-busser) og veide 7,4 tonn (omtrent like mye som en afrikansk elefant). Likevel var den sannsynligvis et voldsomt rovdyr som var i stand til å ta knekken på alle andre enn de største "supersaurene".
Et stort liv
For titanosaurene hadde størrelsen mange fordeler. For det første kunne store rovdyr som Spinosaurus ikke forsøkte å angripe dem, fordi de rett og slett var for store. De lange halsene gjorde det enkelt å knuse trær.
Disse dundrende tunge halsene var fulle av luftsekker som reduserte vekten og gjorde det lettere å puste. Hodene deres var også bittesmå. Det betyr at titanosaurene knapt tygget maten sin, men rev av og svelget store mengder planter som ble fordøyd langsomt i de store magene. Lagring av store mengder mat og vann kan også ha hjulpet dem til å overleve tørkeperioder.
Å være stor er selvfølgelig ikke bare bra. Det ville ha vært lett for disse store skapningene å bli overopphetet, så de beveget seg sannsynligvis ikke så mye. Titanosaur-ungene var litt større enn en huskatt, og de måtte vokse raskt for å unngå å bli spist. De tilbrakte mesteparten av dagen med å sluke, og da de ble voksne, måtte de spise opptil et tonn planter hver dag.
Et gigantisk mysterium
Paleontologene har lenge lurt på hvordan titanosaurene kunne vokse seg så store. En idé var at økt oksygeninnhold i luften ga dem mer energi. Den nyeste forskningen viser imidlertid at det faktisk var mindre oksygen på den tiden. En annen idé var at tyngdekraften var svakere, men det ville bare være mulig hvis jorden var mye mindre, noe vi vet ikke er tilfelle.
Mer karbondioksid i luften på den tiden gjorde at plantelivet kunne vokse seg større og rikere, noe som ga titanosaurene tonnevis av mat. Det var imidlertid sauropodenes unike kropp som gjorde det mulig for dem å dra nytte av dette vegetariske festmåltidet. Den lange, lette halsen, det lille hodet og den massive magen gjorde at de mer enn doblet lengden i løpet av den tiden de trampet rundt på jorden, og ble tidenes ubestridte tungvektere.
Hvordan måler man en dino?
Hvordan vet paleontologene nøyaktig hvor store disse megadinosaurene var? For mange arter finnes det bare en håndfull knokler å jobbe med. Dinoeksperter pleier å sammenligne med lignende dyr som lever i dag. På den måten kan de få en grov idé om hvor mye muskler og fett som kan ha omsluttet et bein. Muskler etterlater seg også arr på fossile knokler, noe som gir en pekepinn om størrelsen på musklene på et dinosaurskjelett. Lengden og bredden på et dyrs lårbein, for eksempel, kan grovt sett relateres til dyrets vekt. Denne metoden gjør det mulig å anslå størrelsen på Argentinosaurus ut fra bare noen få ryggbein, men forklarer også hvorfor estimatene noen ganger varierer voldsomt.
Paleontologene legger også til muskler, organer og hud på en dinosaurramme ved hjelp av dataprogrammer, noe som gir mer nøyaktige estimater. Disse 3D-modellene viser hvor mye vekt skjelettet kunne ha båret, noe som bidrar til å forbedre nøyaktigheten.
Kan det ha eksistert større dyr?
Til tross for at titanosaurene dominerte krittperioden, ble de fullstendig utslettet av asteroiden asteroidenedslaget som traff planeten for 66 millioner år siden. Denne katastrofen gjorde slutt på dinosaurenes tidsalder, og tok livet av alle unntatt noen få fjærkledde theropoder, som senere ble til moderne fugler. Hvis dette ikke hadde skjedd, kunne titanosaurene ha vokst seg enda større?
Forskerne tror at det største et vandrende dyr kan veie, er 109 tonn. Det betyr at titanosaurene - som veide rundt 70 tonn - ikke hadde vokst seg så store som det er vitenskapelig mulig.
Annenhver uke oppdages en ny dinoart, og mange av disse endrer forståelsen av mangfoldet i dinosaurenes liv. Noen paleontologer mener faktisk at vi kanskje bare har funnet mindre enn en tredjedel av alle artene av disse "forferdelige øglene". Hvem vet, kanskje den ultimate megatitanen på 100 tonn ligger begravd et sted og bare venter på at DU skal oppdage den. Den eneste måten å finne ut av det på, er å fortsette å jakte.

En sauropod-unge.

Tyrannosaurus rex

Dinosauren Scotty den største T. rex som noen gang er funnet, er seks meter høy og 12 meter lang. Den heter Scotty og er utstilt på Royal Saskatchewan Museum i Canada.

Møt en forsker

David Hone
Paleontolog og lektor i zoologi - Queen Mary, University of London
Hva er det vanskeligste med jobben din?
Å finne tid til å gjøre det jeg vil. Paleontologer tilbringer ikke halve året i felten og den andre halvparten i laboratoriet - mesteparten av tiden min går med til undervisning og administrasjon ved universitetet.
Hvor drar du på jakt etter fossiler?
Jeg kommer meg ikke så ofte ut i felten - det er det få paleontologer men min siste korte tur gikk til ørkenen i Utah (USA) i fjor sommer.
Hva er det mest spennende eksemplaret du har funnet?
Jeg fant et delvis skjelett av en tyrannosaur som heter Guanlong i Kina. Det er bare funnet to andre, så de er veldig sjeldne. Det var virkelig spennende.
Hvilke råd vil du gi til unge mennesker som ønsker å jakte på dinosaurer?
Studer alle vitenskapene - de henger sammen. Fossiler er restene av levende dyr, men det er ikke bare biologi. Vi bruker kjemi for å se på bergartene de ble funnet i, fysikk for å finne ut hvordan dyrene beveget seg, og matematikk for å teste ideer med statistikk.

Alamy - Getty Image - Rex Shutterstock - SWNS - amnh.org - davehone.co.uk- Vitenskapelig bildebibliotek

En 3D-modell av en Stegosaurus.

The Lunar and Planetary Institute - NASAs MAVEN-oppdrag/SCIENCE PHOTO LIBRARY - Alamy

Kan mennesker gjøre Mars til en annen jord?

Sven Bilén utforsker hvordan mennesker kan skape seg et hjem i en annen verden.

jeg er ingeniør og professor og utvikler teknologi for å utvide menneskets tilstedeværelse utenfor jorden. Jeg arbeider med avanserte fremdriftssystemer som skal ta romfartøyer utenfor jordens bane. Jeg er også med på å utvikle teknologier for månebygging for å støtte NASAs mål om langvarig menneskelig tilstedeværelse på månen, og jeg har vært med i et team som viste hvordan det ville være mulig å 3D-printe habitater på Mars.
Det vil kreve mye tid, energi og fantasi å holde liv i mennesker utenfor planeten vår. Ingeniører og forskere har imidlertid begynt å ta tak i de mange utfordringene som står i veien for at dette skal bli en realitet.
Forvandle en annen verden
Etter månen er Mars det neste logiske stedet for mennesker å bo utenfor jordkloden, men er det mulig å "terraforme" den røde planeten slik at den kan understøtte liv, akkurat som jorden? For å leve på Mars trenger menneskene flytende vann, mat og husly, pluss en atmosfære med nok oksygen til å puste i, som er tykk nok til å holde på varmen og beskytte mot stråling fra solen.
Atmosfæren på Mars består nesten bare av karbondioksid, nesten uten oksygen, og den er svært tynn - bare omtrent 1 % så tett som jordatmosfæren. Jo mindre tett en planets atmosfære er, desto mindre varme kan den holde på. Jordens atmosfære holder på nok varme til å opprettholde liv gjennom en prosess som kalles drivhuseffekten. Oå Mars er atmosfæren imidlertid så tynn at temperaturen om natten ofte synker helt ned til -101ºC.
Å gi Mars en atmosfære
Selv om Mars ikke har noen aktive vulkaner - i hvert fall ikke så vidt vi vet - kan forskere utløse vulkanutbrudd ved hjelp av kjernefysiske eksplosjoner. Dette ville frigjøre gasser som er fanget dypt inne i vulkanene, og som ville drive ut i atmosfæren. Men å bruke atombomber vil spre dødelig radioaktivt materiale i luften, så dette er ikke en så god idé.
En bedre plan ville være å omdirigere vannrike kometer og asteroider slik at de krasjer inn i Mars. Det ville også frigjøre gasser i den røde planetens atmosfære og samtidig tilføre vann fra kometene. NASA har allerede vist at det er mulig å omdirigere asteroider, men det trengs store asteroider - og mange av dem - for å gjøre en forskjell.
Å gjøre Mars koselig
Det finnes mange måter å varme opp en planet på. For eksempel kan gigantiske speil, bygget i verdensrommet og plassert i bane rundt Mars, reflektere sollyset til overflaten og varme den opp. I en fersk studie ble det foreslått at kolonister (bosettere) kunne spre aerogel, et ultralett materiale, på bakken. Aerogelen ville fungere som et teppe og fange opp varme fra innsiden av planeten. Dette kunne gjøres over hele Mars, og aerogelen ville også smelte de eksisterende polare iskappene for å lage flytende vann.
For å dyrke mat trenger man jord. Jordsmonnet på jorden består av fem ingredienser: mineraler, organisk materiale, levende organismer, gasser og vann. Mars er dekket av et teppe av løst, støvlignende materiale som kalles regolitt - du kan tenke på det som Marssand. Regolitten inneholder ikke nok næringsstoffer (mat) til å gi sunn plantevekst, og den inneholder også noen ekle kjemikalier. Det ville ikke være lett å rense opp regolitten og gjøre den om til noe som kunne gi næring til levende ting. Det den fremmede jorden virkelig trenger, er litt gjødsel. Det kan gjøres ved å tilsette hardføre mikrober (bittesmå organismer), såkalte ekstremofiler, som er importert fra jorden og kan overleve selv under de tøffeste forhold.
Bosetterne på den røde planeten trenger også et sted å bo. NASAs Moon-to-Mars Planetary Autonomous Construction Technologies-program forsker på hvordan bygninger kan 3D-printes på andre planeter.
Er problemet løst? Ikke helt!
Det er noen enda vanskeligere gåter å løse. I motsetning til jorden har for eksempel den røde planeten ikke noe globalt magnetfelt. Dette fungerer som et usynlig kraftfelt rundt en planet som stopper stråling. Uten et slikt felt er det vanskelig for levende vesener å holde seg friske på overflaten. Det finnes måter å skape et kunstig magnetfelt på, men vitenskapen er svært futuristisk. Faktisk er alle teknologiene jeg har beskrevet, utenfor vår nåværende kapasitet. Men ikke bli skuffet. etter hvert som forskerne skaper nyvinninger for å møte utfordringene med å terraforme Mars, vil vi bruke dem til å gjøre livet bedre på jorden.

I

En fiktiv filmversjon av livet på Mars.

Skrevet av Sven Bilén, professor i teknisk design, elektroteknikk og romfartsteknikk, Penn State. publisert i samarbeid med theconversation.com

Ved å tilsette tøffe bakterier i Mars-sand kan planter vokse.

Ved å lede kometer og asteroider til å treffe planeten kan Mars få en atmosfære.

En eldgammel planet for rundt 3,5 milliarder år siden kan Mars ha vært mer lik jorden.

Melting av Mars' iskapper kan skape flytende hav.

En kunstners inntrykk av hvordan Mars kunne se ut hvis den var mer lik jorden.

Her kommer solen Solpartikler treffer jordens atmosfære raskere enn en kule i fart, og forårsaker fantastiske lysshow.

SOLSTORM
Stjernen vår har vær, akkurat som planeten vår, men i motsetning til været på jorden påvirker det alt i solsystemet. Solen sender ut massevis av små høyenergipartikler, kjent som solvinden. Noen av disse subatomære partiklene (mindre enn atomer) forårsaker fargerike lysshow på himmelen, kalt nordlys, når de treffer jordens atmosfære. Vanligvis oppstår nordlys nær jordas poler, men de største solstormene slynger ut så mye materiale at de kan forårsake nordlys over hele verden. Disse "koronale masseutkastene" beveger seg med en hastighet på rundt fem millioner kilometer i timen. De blir mer regelmessige etter hvert som solen når toppen av sin 11-årige solsyklus - en gjentakende prosess der solens magnetfelt snur seg rundt. Hovedbildet viser en koronal masseutkastning som skjedde i 2012. Bildet under viser et nordlys over Devon i England i august 2024.

NASA - GSFC - SDO

Haienes hemmelige atferd       haier

Disse mystiske fiskene er en av de minst forståtte skapningene i havet.

S

harken har svømt rundt i havet i mer enn 450 millioner år. Det er enda lenger enn det har eksistert trær - men hvor mye vet vi egentlig om dem?
Det finnes mer enn 500 haiarter, og de er alle veldig forskjellige. De største - hvalhaiene - er på størrelse med en buss, mens de minste - dverglanternhaiene - ikke er lengre enn en blyant. Den velkjente hvithaien spiser seler og sjøløver, mens hammerhaien elsker å spise rokker. Haukhaien forvirrer forskerne ved å spise sjøgress, og noen dyphavsarter har til og med selvlysende hud.
Det er vanskelig å studere disse dyrene fordi de ofte lever i åpent hav, er i konstant bevegelse og tilbakelegger enorme avstander. For mange haier vet vi ikke hvordan de sover, hvordan de føder, hvordan det sosiale livet deres er, eller hvordan de overlever ulike sykdommer sykdommer. La oss dykke ned i noen av de største mysteriene som holder havforskere våkne om natten.
Sover haier?
Et spørsmål som forskere lenge har forsøkt å finne svar på, er om haier sover. Noen haiarter må fortsette å svømme for å transportere oksygen over gjellene. Hvis de stoppet opp (for eksempel for å ta en lur), ville de dø. Andre arter kan imidlertid pumpe vann over gjellene mens de ligger stille, så kanskje haier kan sove likevel. Rundt 30 haiarter har vist søvnatferd (de holder seg i ro, og noen haier reagerer mindre på dykkere enn vanlig).
Haibabyen gjør, gjør, gjør, gjør, gjør..
Et av de mest vedvarende mysteriene ved haier er reproduksjonen deres. "Vi har for eksempel aldri sett en hvithai hvithai føde unger", sier haieksperten Melissa Cristina Márquez. Bare én gravid hvalhai har blitt undersøkt, i 1995, og hun hadde 304 unger i magen - mer enn noen annen haiart.
Forskerne er i ferd med å finne ut hvor arter som hvithai, tigerhai og hvalhai legger fra seg ungene sine. Forskerne tror at disse barnehagene kan befinne seg på beskyttede steder der det er lett tilgang til mat og færre rovdyr. Det er viktig å finne ut hvor disse barnehagene er, fordi det å beskytte ungene vil bidra til at bestandene overlever.
Ensom fisk
Haier blir ofte sett på som ensomme jegere, men noen arter - som revhaier - samles i store grupper. Til og med hvithaien, som vanligvis er ensom, har forundret forskerne ved å henge sammen. Hvert år svømmer hundrevis av hvithaier i en måned for å nå et avsidesliggende område i Stillehavet, kjent som hvithaikafeen. Hunnene holder til på flere hundre meters dyp om dagen, mens hannene svømmer opp og ned. Forskerne tror at de sultne haiene kommer for å spise seg mette på de mange fiskene, blekksprutene og andre dyrene som er funnet der.
Fantastiske selvhelbredende krefter
Forskere har funnet ut at haier ser ut til å være mer motstandsdyktige mot visse sykdommer, som for eksempel kreft. Dette kan skyldes at de har et godt immunforsvar og at cellene deres har en lav mutasjonsrate. Mutasjoner er endringer i cellen som noen ganger forårsaker sykdommer som kreft.
Haier har overlevd mange masseutryddelser, men er nå truet av mennesker, som dreper 100 millioner haier hvert år. Shark Week...en uke med programmer fra TV-kanalen Discovery, ble sendt i juli for å øke bevisstheten om disse fantastiske fiskene.

En brunbrun sykepleierhai ligger på koraller.

Slapper av sammen Hvithvaler er vanligvis solitære, men to av dem - kalt Simon og Jekyll - svømte sammen i mer enn 4000 kilometer.

getty images - rex shutterstock

Megalodonen

Megalodon er den største haien som noen gang har eksistert. Den døde ut for mer enn tre millioner år siden, men fordi ingen har funnet et komplett fossilt skjelett, er forskerne uenige om hvor stort dyret var. En gang trodde man at dyret var mellom 14 og 15 meter langt. Men i 2025 antydet ny forskning at den kunne ha blitt så mye som 24,3 meter lang, og at den var slank som en sitronhai. Et annet stort mysterium er hvorfor dette rovdyret ble utryddet. En teori er at hvithaien, som jaktet på de samme byttedyrene, etterlot dem uten nok mat.

Kjevene til en megalodon.

En skrekk med tenner haitenner faller ut og erstattes stadig av nye, i et slags tannløst samlebånd. Noen arter kan komme gjennom 30 000 tenner i løpet av livet.

Noen haier liker å samles sammen.

Megan McCubbin

Alex Lake/Guardian/eyevine - Alamy

Møt zoologen som prøver å endre folks syn på dyr med dårlig rykte.

ildlife ekspert, TV-programleder og podkastvert Megan McCubbin beskriver jobben sin som "hovedsakelig å snakke folk ørene av seg om dyrelivet og hvorfor vi bør elske og beskytte planeten vår". Hun fortalte The Week Junior Science+Nature  at hun "snakker om alt og alle slags dyr - havdyr, landdyr, ting som flyr og ting som kryper", men noe av det hun liker aller best, er å møte spesialister som har brukt årevis på å forske på naturens verden. "Jeg elsker det", sier hun, "fordi jeg virkelig kan nerde og suge til meg entusiasmen deres."
Et personlig museum
Da hun vokste opp i nærheten av Royal Victoria Country Park nær Southampton i England, var dyrelivet alltid en stor del av McCubbins liv. Hun forteller at da hun var yngre, var soverommet hennes som en mini-zoo, fylt med slanger, fugleedderkopper og knelere (fugleedderkoppene var spesielt nyttige når hun ikke ville at moren skulle komme inn på rommet hennes).
Når hun ikke studerte dyrelivet på soverommet, utforsket McCubbin naturen utenfor. Det var alltid mange dyr å holde utkikk etter, for eksempel grevlinger som trasket gjennom hagen hennes, rever nede i veien og massevis av pinnsvin som snuste rundt. Hun tilbrakte mye tid utendørs, og hun har mange gode råd til folk som ønsker å få øye på mer dyreliv. Hennes beste tips er å "bare stoppe opp og sette seg ned, og la sansene dine bli oppmerksomme på det som skjer rundt deg".
Inspirerende helt
Som ung hadde McCubbin mange helter som hun så opp til. En av disse var en kvinne ved navn Jill Robinson, som ifølge McCubbin "fortjener all verdens anerkjennelse". Robinson var en aktivist som grunnla veldedighetsorganisasjonen Animals Asia i 1998, etter at hun hadde sett bjørner bli mishandlet i Hong Kong. Organisasjonen har som mål å få slutt på urettferdig kjøp og salg av dyr i Asia. McCubbin sier at hun har tilbrakt en del tid som frivillig for Animals Asia og har "så mye respekt for det de gjør". Hun sier: "Jeg synes hun er en fantastisk kvinne og en stor inspirasjon."
McCubbin har dysleksi, noe som kan gjøre det vanskelig å lese og stave. Det gjorde enkelte timer på skolen ganske utfordrende for henne, fordi hun ikke kunne lære på samme måte som de andre elevene i klassen. McCubbin måtte finne sin egen måte å ta til seg informasjonen på og forstå vitenskapen på. Hun mener at dysleksien hjelper henne når hun er programleder på TV i dag, fordi hun prøver å snakke om vitenskap på en måte som hun ville ha forstått da hun var yngre.
Står opp for haiene
Gjennom hele karrieren har McCubbin jobbet med mange forskjellige dyr. Noen av favorittene hennes, sier hun, er de som har et dårlig rykte. Da hun var 18 år gammel, jobbet hun som frivillig ved et haiforskningssenter. Hun fortalte Vitenskap+Natur"Jeg ble forelsket i haier fra det første øyeblikket jeg var i vannet sammen med dem."
Det finnes rundt 40 forskjellige haiarter langs Storbritannias kystlinje i løpet av året, og McCubbin mener at folk feilbedømmer dem. Steven Spielberg, som regisserte den skumle haifilmen Haisommer "har mye å svare for", spøker hun. "Men han har han har gitt en formell unnskyldning" for å ha gitt haier et dårlig rykte, legger hun til. Selv om haier har store tenner, kan de være veldig snille, sier McCubbin. De er "noen av de mest nysgjerrige og sjarmerende dyrene som finnes".
Å bygge et fellesskap
En viktig del av McCubbins jobb er å øke bevisstheten om dyreliv og miljø. Hun har vært programleder for en rekke TV-programmer, blant annet Winterwatch, Springwatch og Autumnwatchog har også nylig vært programleder for episoder av Waterlandsen podkast om Storbritannias våtmarker.
Hun har også jobbet med The Self-Isolating Bird Club - et nettsamfunn som ble lansert under covid-19-nedstengningen i 2020. På den tiden bodde hun sammen med stefaren sin, Chris Packham, som også er naturprogramleder. Hver dag sendte de et direktesendt show på sosiale medier for å hjelpe folk med å komme i kontakt med naturen. Seerne ble oppfordret til å dele bilder av dyrelivet i hagen sin eller i nærområdet. På det meste hadde klubben hele 50 000 medlemmer. Duoen ønsket å minne folk på hvordan dyrelivet kan være viktig for velværet - spesielt i stressende tider. McCubbin elsker at man alltid kan få uventede møter med dyrelivet. Hun sier: "Du kan dra til samme sted 100 ganger, men du vil alltid oppleve noe nytt."

Vill natur royal Victoria Country Park er hjemsted for 115 fuglearter, 25 pattedyrarter og 30 typer sommerfugler.

Beskyttelse av krittbekker

Megan McCubbin er president i Hampshire & Isle of Wight Wildlife Trust. Nylig har organisasjonen bedt den britiske regjeringen om å gjøre mer for å beskytte krittbekker. dette er en type elver som får vann fra krittbergarter i undergrunnen. Krittet fungerer som en svamp som absorberer regnvann som sildrer gjennom bakken. Det finnes bare rundt 200 krittbekker i verden, og de fleste av dem ligger i Sør-England. Mange av dem har blitt forurenset, men Hampshire & Isle of Wight Wildlife Trust har bedt myndighetene om å restaurere dem.

Elven Itchen i Hampshire.

McCubbin elsker dyr som har et dårlig rykte.

Super edderkopp Den største fugleedderkoppen er goliatfugleedderkoppen, som finnes i Sør-Amerika og kan bli like stor som en middagstallerken.

THE

FEEL

FORCE!

JD Savage undersøker en mystisk, usynlig kraft som styrer universet. Bare pass på at den ikke trekker deg inn!

hva er det som får sykehusskannere til å skanne, gjør det mulig for haier å navigere over milevis med åpent hav og skaper blendende lysshow på nattehimmelen? Svaret er en av de mektigste kreftene som former vår verden - magnetisme. Du kan ikke se den, ta på den, høre den, lukte den eller smake den, men du kan føle effekten av den når du leker med en magnet. Denne usynlige kraften virker bare på visse materialer - den tiltrekker seg ikke papir, men men den holder det siste kunstneriske mesterverket ditt fast på kjøleskapet av metall.
Mennesket lever på en gigantisk magnet, så det er kanskje ikke så rart at vi tiltrekkes av magneter. Planeten vår kaster sin egenn beskyttende kraftfelt ut i verdensrommet, noe som hindrer jorden i å bli like gold som Mars. Men hva er egentlig denne merkelige kraften, og hvor kommer den fra?
Forunderlige magneter
Magneter er gjenstander (de kan være av metall eller stein) som produserer en usynlig kraft som kalles magnetisme. De utøver en kraft, eller tiltrekningskraft, på visse typer metall, som for eksempel jern. Men ikke alle metaller er magnetiske - prøv å løfte en aluminiumsboks eller en kobbermynt med en magnet. Da skjer det ingenting. Men hold en magnet i nærheten av en binders eller jernspon - da tiltrekkes den umiddelbart.
Noen bergarter som inneholder mineraler, for eksempel magnetitt, er naturlig magnetiske. Slike materialer kalles permanentmagneter fordi de alltid er magnetiske, uten at de trenger å lades opp eller drives av strøm. De brukes til å lage stangmagneter, kjøleskapsmagneter og de små lukkemekanismene som holder igjen dekselet på nettbrett.
De vanligste permanentmagnetene i dag er kraftige og slitesterke. De er laget av metallegeringer (blandinger), for eksempel neodym og jern blandet med bor. Du finner dem i øreproppene dine, i harddisker på datamaskiner og i vindmøller som genererer strøm. De finnes også i gitarpickuper, der de omdanner strengens bevegelse til et elektrisk signal.
En annen type magnet, kalt elektromagnet, drives av elektrisitet. Elektromagneter er nyttige fordi de kan slås av og på, styrken kan varieres, og polene (se senere, Motsetninger tiltrekker hverandre) kan reverseres umiddelbart. Du finner dem i vannkokere, kraftige

Jorden har et usynlig kraftfelt.

po

e

a

r

b

le

s

Jeg besøkte VERDENS STØRSTE MAGNET

u

S+N FRIDGES

d

Magnetiske trekkfugler
Fugler
Haier
Laks
Skilpadder

Et magnetisk øyeblikk fester seg alltid i hukommelsen

JEG HAR FÅTT EN MAGNETISK personlighet

opposites

tra

at

ct

Jeg så ...nordlyset...
...og alt Jeg fikk var denne elendige magneten!

elec

Planet Beskytter

tro

Jordens magnetfelt beskytter planeten mot solens stråling.

Solvind

Forvirrede magneter Det vi kaller den magnetiske nordpolen, er egentlig en magnetisk sørpol, fordi den tiltrekker seg nordenden av en magnet.

Jordens magnetfelt

MAGNETISK MEDISIN sykehusenes MR-elektromagneter er så kraftige at de kan rive et armbåndsur av metall av armen din.

Skanning av dinosaurbein i en MR-skanner.

En kjernefusjonsreaksjon bruker gigantiske magneter for å holde det varme plasmaet inne.

skraphandlerkraner som løfter biler som om de var leketøy, og nesten alle typer apparater som inneholder en motor, for eksempel roboter.
Gigantiske superledende elektromagneter (som kan lede store elektriske strømmer) brukes i sykehusenes MR-skannere (Magnetic Resonance Imaging), i partikkelakseleratorer, som Large Hadron Collider, og for å holde varmt plasma inne i kjernene i fusjonsreaktorer, slik at det ikke kommer i berøring med sidene.
Magnetismens magi
Hvorfor er noen metaller magnetiske, mens andre ikke er det? Hva skjer inne i materialet? Atomer (de bittesmå byggesteinene som alle materialer består av) er sammensatt av mindre partikler som kalles protoner, nøytroner og elektroner. Elektronene går i bane rundt ytterkanten av atomet, og fordi de har en negativ elektrisk ladning, skaper de et lite magnetfelt rundt atomet.
I ikke-magnetiske materialer peker alle disse "minimagnetene" i tilfeldige retninger, slik at de opphever hverandre. I magnetiske materialer, som jern, nikkel og kobolt, kan mini-magnetene derimot stå på linje, og kraften mangedobles.
Du kan teste dette ved å lage din egen midlertidige magnet. Hvis du gnir en magnet over en binders - alltid i samme retning - vil minimagnetene inne i metallet stille seg på linje, og materialet oppfører seg som en magnet for en stund.
Motsetninger tiltrekker hverandre
Alle magneter har to forskjellige ender, kalt poler - en nordpol og en sørpol. Så får du to separate poler hvis du knuser en magnet i to? Nei, du får to mindre magneter med hver sin nord- og sørpol. Knuser du dem igjen, skjer det samme. Du kan aldri lage en magnet med bare én pol på grunn av elektronenes oppførsel.
Hvis du prøver å skyve to nordpoler sammen, vil de gjøre motstand. Det er det samme med to sørpoler poler. Det er morsomt å kjenne på de frastøtende kreftene. Men hvis du setter en nord- og en sørpol sammen, skjer det motsatte - de tiltrekker seg hverandre. Denne tiltrekningskraften (eller skyvekraften) sprer seg i alle retninger, men er sterkest ved polene.
Området rundt en magnet der denne kraften kan merkes, kalles magnetfeltet. Hvis magneten er sterk nok, kan denne usynlige kraften til og med tiltrekke seg ting på avstand.
Peker ut veien
Jorden oppfører seg som en gigantisk stangmagnet som kaster a usynlig magnetfelt rundt planeten. Det genereres av et hav avf smeltet metal - hovedsakelig flytende jern og nikkel - som omgir jordens faste metallkjerne. Jordens planetens magnetfelt har noen interessante effekter, og det forklarer også hvorfor mennesker har brukt magneter helt siden før de i det hele tatt begynte å forstå dem.
For mer enn 2000 år siden oppdaget man i det gamle Kina at når en magnetisk stein kalt lodestone - laget av mineralet magnetitt - ble hengt opp slik at den kunne rotere fritt, ville den alltid peke i samme retning. Senere ble jernnåler magnetisert av en loddstein og fløt på vann. Nålen snurret rundt og pekte i nord-sør-retning - perfekt for navigasjon. Dagens enkle lommekompass fungerer på samme måte. Nålen er en liten magnet som beveger seg fritt, og nordenden trekkes mot jordens magnetiske nordpol.
Magnetisk migrasjon
Hvert år legger mange dyr, blant annet fugler, laks, havskilpadder og monarksommerfugler, ut på utrolige reiser. Noen ganger krysser dyrene hele kontinenter eller hav. De migrerer for å finne mat, unnslippe kulden eller vende tilbake til fødestedet sitt - men hvordan vet de hvor de skal dra?
De har en spesiell evne (kalt magnetoresepsjon) til å føle planetens magnetfelt. Forskere har til og med funnet bittesmå krystaller av magnetitt inne i noen migrerende dyr, blant annet i fuglenebb og i hodet til laks og havskilpadder. Man tror at disse gjør det mulig for dyrene å oppdage retningen og styrken på jordens magnetiske tiltrekningskraft. De kan bruke disse magnetiske signalene som et kart.
Jordens magnetfelt endrer seg litt avhengig av hvor du befinner deg. Ved å fange opp disse små endringene kan dyrene kanskje se når de nærmer seg et kjent sted, eller hvilken vei de skal gå videre.
Til og med haier ser ut til å ha evnen til å oppdage magnetfelt som hjelper dem med å navigere under lange vandringer. Dette forklarer også hvorfor noen surfere bruker magneter på anklene. Ikke for å forvirre haienes reiseplaner, men for å frastøte dem og unngå å bli bitt. Magneter kan riktignok forstyrre haienes snutesensorer, men bare på svært nært hold. Likevel kan det være alt som trengs.
Hummer, honningbier og til og med noen bakterier ser også ut til å bruke magnetisk sansing.
En kraft for det gode
I tillegg til å hjelpe mennesker og skapninger med å finne veien, fungerer jordas magnetfelt også som et gigantisk beskyttelsesskjold. Det bidrar til å hindre farlig solstråling i å nå jordoverflaten. Solen sender hele tiden ut en strøm av små, ladede partikler som kallese solvinden. Fordi de er elektrisk ladet, blir de avbøyd av magnetfeltet og beveger seg i en spiral mot polene.
Uten magnetfeltet kunne disse partiklene rive seg gjennom atmosfæren vår, fjerne den og skade alt levende. Noe lignende kan ha skjedd med planeten Mars for lenge siden. Forskerne mistenker at den røde planeten en gang hadde en atmosfære som var tykk nok til å holde på varmen og holde flytende vann på overflaten, men da planetens kjerne ble avkjølt, mistet den sitt magnetfelt. Uten denne beskyttelsen fjernet solvinden langsomt atmosfæren, og Mars ble til den kjølige ørkenverdenen den er i dag.
Lys på himmelen
Magnetfeltet vårt slipper gjennom noen få solpartikler - særlig i nærheten av de magnetiske polene. Når disse partiklene treffer gasser i den øvre atmosfæren, skaper de glitrende, oppsiktsvekkende lysbilder som kalles nordlys. Disse skiftende bølgene av grønt, rosa og skarlagenrødt lys oppstår når ladede solpartikler gir gassene energi og får dem til å gløde. Mønstrene følger magnetiske kraftlinjer og skaper vakre krusninger over himmelen.
Magnetisme er kanskje usynlig, men effekten av den finnes overalt rundt oss, og mye av den kule teknologien vår trenger den. Uten magnetisme blir det ikke noe moderne liv - og kanskje ikke noe liv i det hele tatt. Vi er så heldige som bor på en magnetisk planet.

En kompassnål tiltrekkes av jordens magnetiske poler.

MEGA-MAGNET Kinesiske forskere har bygget verdens kraftigste magnet. Den produserer et magnetfelt som er 800 000 ganger sterkere enn jordens.

Vitenskapelige fakta eller science fiction?

Magneter brukes til å samle inn romsøppel
Dette er science fiction ... men det kan snart bli science fact! Romskrot er småbiter - gamle rakettdeler, ødelagte satellitter eller verktøy som astronauter har mistet - som flyter rundt i verdensrommet. Det finnes i alle former og størrelser og kan skape problemer for mennesker som bor i verdensrommet, og det kan skade satellitter som folk på jorden er avhengige av i hverdagen. Romfartøyer kan utstyres med elektromagnetiske sløyfer eller nett for å fange opp romsøppel eller skyve det inn i en lavere bane, der det brenner opp. I 2021 ble et av disse magnetiske oppryddingssystemene testet ut med hell.

Nordlyset lager uhyggelige, glødende mønstre på himmelen.

En illustrasjon av innfanging av romsøppel.

Rex Shutterstock - Getty Images - ITER-organisasjonen - Alamy - Vitenskapelig fotobibliotek

Gjess som følger lederen sin.

Tre ting å lage og gjøre

1

Lag puffede risaliener

Feir besøkende fra verdensrommet ved å lage noen godbiter fra en helt annen verden.

Hva du trenger
Blir til åtte rektangler
60 g smør
440 g hvite marshmallows
180 g puffet ris
200 g hvit sjokolade
Grønn konditorfarge
Svart glasurpenn
16 søte øyne
Pan
Spatel
20 cm kakebrett i silikon
Kniv (oljet)
Kanne til mikrobølgeovn

Instruksjoner
1Abe en voksen om hjelp til å smelte smøret i en panne. Legg marshmallowene i pannen og smelt dem sakte sammen med smøret.
2Onn alt har smeltet smeltet, tar du av pannen av varmen og tilsett puffet ris. Bruk a slikkepott til å rør rundt og og sørg for at all puffrisen er dekket av marshmallowblandingen.
3Skje marshmallow marshmallow og puffet ris i et kakebrett av silikon. Ptrykk ned forsiktig ved hjelp av a slikkepott for å pakke den inn. Plasser brettet i kjøleskapet og laog la det stå til avkjøling i ca 30 minutter.
4Tip det fast form ut av brettet, og bruk en oljet kniv (for å unngå at (for å hindre at den klissete blandingen fester seg)skjærer den i åtte rektangelformer. Legg dem tilbake itilbake i kjøleskapet og la dem stivne mens du lager romvesenpynten.
5Bbryt opp biter av hvit sjokolade og legg dem i en mugge som tåler mikrobølgeovn. Mikrobølgeovden hvit sjokolade i 30 sekunder og rør deretter den. Fortsett å gjøre dette til all den hvite sjokoladen er smeltet.
6Alle noen dråper grønn konditorfarge og rør rundt. Dypp top av t o p marshmallow-rektanglene i den grønne sjokoladen. La dem stivne i kjøleskapetog pynt deretter med sukkertøyøyne og glasur.

Bruk glasurpennen til å gi romvesenene dine forskjellige uttrykk.

Hvordan fungerer det?
Marshmallows er laget av en oppblåst blanding av sukker, maissirup og gelatin, som holder luften inne. Når du varmer dem opp, smelter sukkeret og luften slipper ut. Da blir det igjen en klebrig blanding som binder den oppblåste risen sammen og gir en seig konsistens. Du kan lage disse godbitene for å feire Verdens UFO-dag den 2. juli. Denne dagen markerer dagen i 1947 da noen tror at et utenomjordisk romskip krasjlandet i nærheten av Roswell i USA. Mange feirer UFO-dagen ved å se etter uidentifiserte flygende objekter på himmelen.

Advarsel mot allergi! Ingredienser i fet skrift er allergener (stoffer som forårsaker allergiske reaksjoner). Les mer på tinyurl.com/SN-allergy

Richard Butcher - rex shutterstock

Lag

romvesen
slim

2

Eksperimenter med supergloop fra en annen planet.

Hva du trenger
100 g gjennomsiktig lim
Noen dråper grønn konditorfarge
4 ss slimeaktivator
Latekshansker
Bolle
Lollipop-pinne
Plastkrukke (vi resirkulerte en fruktkrukke)
Googly-øyne

Hvordan fungerer det?
Slime activator inneholder borsyre, som er den magiske ingrediensen i dette eksperimentet. Limet består av lange, fleksible molekyler (grupper av atomer) som kalles polymerer, og som glir forbi hverandre slik at det flyter som en væske. Når borsyre tilsettes blandingen, begynner den å binde sammen limpolymerene slik at de ikke kan bevege seg like fritt. Dette gjør løsningen stivere løsningen, den går fra å være flytende til å bli en gummiaktig blanding - også kjent som alienslim.

ADVARSEL!
Slime activator inneholder fortynnet borsyre som kan irritere huden. Det anbefales å bruke vernehansker.

Tid for slim I 2020 lekte astronauter på den internasjonale romstasjonen med to liter grønt slim.

richard Butcher

1 Sett på noen beskyttende hansker, og grab en bolle og en kjærlighet på pinne. Mix sammen det klare lim og grønn grønn konditorfarge in bollen bolle, brukmed slikkepinnen til å blande det sammen.

2 Nå ad slimaktivatoren og bland den raskt. Slimet slimet tykner etter hvert som aktivatoren virker, så det blir vanskeligvanskeligere å røre. Kontroller fastheten til slimet. Hvis det ser for rennende ut, tilsett mer aktivator.

3 Wår du er fornøyd med tykkelsen på slimet slimet ditt, heller du det over i en gjennomsiktig krukke. Lim fast noen googly eyes på forsiden av potten for å skape gloopy romvesen. Kos deg lek med din nye venn!

Design et romvesen

3

1 Sbegynn med å forestille deg den verden romvesenet ditt leveri. Er den varm eller vannrik, eller begge deler? Trengertrenger romvesenet ditt å overleve giftig luft eller supersterk tyngdekraft?

Bruk fantasien til å tegne en ny utenomjordisk art.

Hva du trenger
Blyant
Fargede penner
Blyantviskelær

Hvordan fungerer den?
Det finnes 8,7 millioner forskjellige arter av levende vesener på denne planeten - fra bittesmå mikrober til gigantiske trær, og alle plantene og dyrene imellom. Jordens levende vesener er fantastisk godt tilpasset forholdene på planeten vår. Måten en plante eller et dyrs kropp fungerer på, passer perfekt til miljøet det lever i, enten det er dyphavet, den stekende ørkenen eller de iskalde fjelltoppene. Ditt romvesen vil også ha utviklet seg for å passe til forholdene på hjemplaneten sin.

Tegn romvesenet ditt her

2 Tenk på hvordan disse forholdene kan påvirke hva skapningen dinogsåser ut. For eksempel å leve på en planet planet med med mindre sollys kan romvesenet ditt trenge mange øyne.

3 Når du er klartegner du romvesenet ditt og miljøet det leveri. Bruk bruke plassen nedenfor til å beskrive din fremmede verden.

Min fremmede verden

Kan du gjette hva dette er? Svaret finner du på side 114.

CLUE: Vi tilgir deg for at du er litt treg med å gjette hva dette er - når du finner ut av det, vil du ikke "be-leaf" det!

Alex Mustard / naturepl.com

HODESKRATCHERE

Leter du etter svar på vitenskapelige  spørsmål? Spør vår  ekspert,  Peter Gallivan

Hei, jeg heter Pete, og jeg elsker vitenskap og naturen. Jeg jobber for Royal Institution (Ri) i London, der du kan finne spennende, praktiske vitenskapsarrangementer for unge mennesker. Vi har inngått et samarbeid med The Week Junior Vitenskap+Natur for å svare på dine brennende vitenskapelige spørsmål.

For mer kul vitenskap, sjekk ut nettstedet Ri rigb.org

Hvordan kan forskere bevise at solen vil eksplodere i fremtiden? Hermione
?
Solen i sentrum av solsystemet vårt vil faktisk begynne å dø en gang i fremtiden, om fem milliarder år fra nå. Dette vil skje etter hvert som hydrogenet som driver stjernen, gradvis blir brukt opp og tar slutt.
Det som vil skje med solen, er imidlertid ikke en eksplosjon. I stedet vil stjernen vokse i størrelse, bli en rød kjempestjerne og ekspandere slik at den svelger Merkur, Venus og kanskje til og med jorden. Til slutt vil den kaste av seg mesteparten av de ytre lagene og etterlate seg en liten, kjøligere stjerne, omtrent på størrelse med jorden, en såkalt hvit dverg.
Forskerne vet at dette vil skje fordi det finnes mange andre stjerner i universet å sammenligne den med. Bare i Melkeveigalaksen vår finnes det over 100 milliarder stjerner av ulik størrelse og alder - og det finnes milliarder av galakser utenfor vår egen. Astronomene har studert mange stjerner, fra nydannede stjerner til eldre røde kjempestjerner. De bruker all denne informasjonen til å skape en fullstendig forståelse av en stjernes livssyklus, og viser hvordan solen til slutt vil dø.

Solen er en av minst 100 milliarder stjerner i Melkeveien.

Hvordan går skolissene opp? Finley
Når du løper, treffer føttene bakken med stor kraft. Denne kraften vrir og bøyer knuten på skolissene som du har bundet så stramt. Det tar ikke lang tid før den løsner. Når beina svinger frem og tilbake, snurrer også endene på skolissene rundt. Denne vridningskraften trekker dem sakte ut av den nå løse knuten.
Det finnes to måter å knyte skolisseknuter på, og den ene har mye større sannsynlighet for å falle fra hverandre. En vanlig skolisseknute er bare too enkle "halvknuter" (det ene snøret krysses over det andre og trekkes gjennom) som knyttes oppå hverandre. En bestemorsknute er to identiske halvknuter og løsner lett når du beveger deg. En revknute dannes av en halvknute og dens speilbilde. Den holder seg sterk og strammes faktisk når du trekker i den. Det er fordi den er symmetrisk, med to knuter som er knyttet i motsatt retning. Når du knyter en skikkelig revknute, skal lissene ligge på tvers av skoen, mens en bestemorsknute ofte resulterer i en skjev bue.

Superstjerne Solen utgjør 99,86 % av all massen i solsystemet. Nesten en million jordkloder kunne fått plass inni den.

Kyr har utviklet seg til å få alle næringsstoffene sine fra gress.

Hva er fordelen med gress til kyr? Leonard
Gress inneholder alt kua trenger i kosten, fra vann til protein, fett, fiber og andre vitaminer og mineraler. Kuas kropp er også utviklet for å få all denne næringen ut av gresset. De store tennene kverner gresset som en morter. Magen har fire avdelinger, hver fullpakket med mikrober som langsomt bryter ned gresset til fordøyelige næringsstoffer, og de henter opp og tygger gresset de allerede har spist - en prosess som kalles tygging.
Moderne kyr utviklet seg for rundt 10 000 år siden fra uroksen - en nå utdødd storfeart som så ut som en stor ku med gigantiske horn. Beitedyrene spredte seg over hele kloden for rundt 20 millioner år siden, da den globale nedkjølingen utvidet gressmarkene og sørget for mye mat.

Langsom fordøyelse  Det kan ta opptil tre dager for en ku å fordøye maten fullstendig, fra den første biten til den dampende kuflappen.

Hva får magen til å rumle, og hvordan fungerer den? James
En knurrende mage er et tegn på at fordøyelsessystemet fungerer som det skal. Klemmemuskler beveger maten langs et rør fra magesekken gjennom tykktarmen og tynntarmen. Mens maten sakte presses videre, forstyrres lommer av gass og væske, noe som skaper rumlende stønn og gurglelyder som du noen ganger kan høre. Disse muskelpulseringen skjer også når magen er tom, og sørger for at de siste matrestene blir tømt ut. De knurrende lydene oppstår hele dagen, men de virker sterkere når du er sulten, fordi lydene gir ekko i den tomme magen.

Magen din rumler faktisk hele dagen.

Hva er tårer laget av? Conrad
Tårene produseres av spesielle organer som kalles tårekjertler, som befinner seg rett bak øyenbrynene. Tårene faller ned på toppen av øyet og havner for det meste i tårekanalen, der de drypper ned i nesebaken.
Tårene er dekket av et oljeaktig ytre lag for å hindre at de fordamper. På innsiden er det for det meste en vannaktig løsning, som inneholder et klebrig slimlag som hjelper tåren å feste seg til øyet. Tårevannet bidrar til å vaske smuss ut av øynene, og inneholder til og med stoffer som bidrar til å drepe mikrober, slik at øynene holdes rene og sunne.

Tårene skyller ut av øynene dine.

Ost kan stinke på grunn av bakterier.

Hvorfor er det noen typer ost som stinker, mens andre ikke gjør det? Pil
Alle oster lages på samme måte - ved å skille ut de lange, elastiske proteinmolekylene fra dyremelk og danne faste klumper. Disse klumpene formes og presses deretter til ost. Selv om melken i seg selv påvirker hvordan en ost smaker, er en stor del av ostens smak (og lukt) produsert av vennlige bakterier som lever av sukkeret i osten når den lagres.
En ost som mozzarella har en lett smak fordi den spises få dager etter at den er laget, noe som gir bakteriene mindre tid til å utvikle seg. En sterk, moden cheddarost kan derimot lagres i tre år eller mer før du spiser den. Visse bakterier kan brukes for å gi oster en sterkere smak.

dårlig på busser Vieux Boulogne, en fransk myk ost, er kjent som verdens mest stinkende ost. Den er til og med bannlyst fra offentlig transport.

Fantastisk plast  Plastbankens innsamlere har samlet inn mer enn 155 000 tonn avfall. Det er omtrent like mye som 450 jetfly.

Hvor i verden?

Indonesia

Sahrul fra Plastic Bank på en innsamlingsstasjon.

plasticbank.com - Getty Images - Rex Shutterstock

Gjør avfall til rikdom

Møt planetheltene som kjemper mot plastforurensning og fattigdom.

C

ommuniteter rundt om i verden gjør plastavfall til en måte å tjene penger og forsørge familiene sine på. Søppelplukkere samler inn plast, noe som holder lokalmiljøet rent, og de selger avfallet til selskaper som resirkulerer det for å lage produkter og emballasje.
Plastproblemet
Plastikk er et vidundermateriale. Det idet er sterkt, fleksibelt, lett, enkelt å forme og billig å produsere. Ulempen er at det er utrolig vanskelig å bli kvitt. Det kan ta 500 år å bryte ned plast i naturen - og det forsvinner aldri. I stedet blir materialet bare mindre og mindre.
Dette er ikke bra for planeten vår, og spesielt ikke for havene. Havet er hjemmet til millioner av dyr, gir fisk til kystsamfunnene, bidrar til å kontrollere klimaet og skaper til og med halvparten av oksygenet vi puster inn.
Hver dag havner åtte millioner plastbiter i havet, og hvert år dør rundt 100 000 sjøpattedyr av dette. For mange sjødyr ser slappe plastposer som flyter rundt i vannet, ut som deilige blekkspruter eller maneter. Noen dyr spiser dem ved et uhell, mens andre kan vikle seg inn i plastavfallet.
I dag produserer verden 225 ganger så mye plast som den gjorde i 1950. Over halvparten av plasten brukes bare én gang før den kastes. Dette kan være vanskelig for fattige land, som ofte mangler systemer for å håndtere så mye søppel.
Plastens potensial
Siden 2013 har selskapet Plastic Bank hjulpet mennesker ut av fattigdom ved å forvandle plast til noe verdifullt. Samfunnet deres består av mer enn 55 000 mennesker i land som Indonesia, Brasil og Egypt. Innsamlerne deres har samlet inn nesten åtte milliarder plastflasker, og stopper plastavfallet før det forurenser havene og søppelfyllingene våre.
Dette skaper "nye muligheter for alle", sier Plastic Banks grunnlegger David Katz. "Folk som kjempet for seg selv, begynte å samle seg og samarbeide for et større gode."

Delfiner blir skadet av plast.

Tre ting du kan gjøre for å forebygge plastavfall

GJØR DET!

1  REDUSER  prøv å unngå å kjøpe engangsartikler i plast, for eksempel poser. Minn familien din på å ta med gjenbrukbare poser når de handler.
2  GJENBRUK  tenk på hvordan du kan gi plastgjenstander et nytt liv i stedet for å kaste dem. Beholdere kan for eksempel brukes som matbokser.
3  GJENBRUK  å redusere plastforbruket eller gjenbruke gjenstander er de første stegene, men hvis en gjenstand har nådd slutten av sin levetid, må du sørge for å resirkulere den.

RART     VITENSKAP

En oversikt over de merkeligste vitenskapshistoriene fra hele verden.

Fingrene beskjæres på samme måte

Alle som har tilbrakt for lang tid i et svømmebasseng eller badekar, vet at når man blir våt, får man rynker på fingrene. En ny studie har funnet ut at hver gang dette skjer, ender fingrene dine opp med nøyaktig samme "sviskeaktige" mønster.
Professor Guy German fra Binghamton University i USA og en av studentene hans fikk tre personer til å legge en av hendene sine i vann i en halv time. Etterpå ble det tatt bilder av hver finger. Prosessen ble så gjentatt dagen etter. Denne enkle studien - som du lett kan prøve hjemme - gjorde det mulig for German å sammenligne bildene og se ganske tydelig at fingrene så identiske ut etter hver enkelt dunk.
German forklarer dette med at rynkene som dannes på våte fingre, alltid vil følge mønsteret i blodårene under huden.

Visste du at? Våte fingre blir rynkete når blodårene under huden trekker seg sammen, slik at huden folder seg inn på seg selv.

Fingrene krøller seg alltid sammen på samme måte.

Tim Friede

200 slangebitt for vitenskapen
Tim Friede fra USA har i 20 år arbeidet med å gjøre seg immun mot dødelige slangebitt. Å være immun mot en gift betyr at kroppen har lært seg å bekjempe den. Friede har latt svært giftige slanger bitee 200 ganger og injisert seg selv med giften deres 800 ganger. "Det brenner alltid, og det er alltid, alltid smertefullt", sier Friede. Etter ett bitt tilbrakte han fire dager på sykehus. Sammen med forskeren Jacob Glanville laget Friede en motgiftbehandling ved å kombinere noe av blodet hans med en medisin som bekjemper toksiner (giftstoffer). Den kunne beskytte mot gift fra 19 slangearter. Medisinen kan hjelpe mennesker som blir bitt av en slange, men som ikke er sikre på hvilken slangeart som har bitt dem.

Bæsj fra vannmus inneholder glitter
Et team av naturvernere i Wales har oppdaget at vannmus produserer glitrende bæsj. Teamet fra Initiative for Nature Conservation Cymru (INCC) har sporet de sjeldne gnagerne. Som en del av studien la de merke til at bæsjen skimret i sollyset, og da de testet den, fant de ut at den inneholdt en type glitter. Det er ikke helt klart hva som gjør bæsjen så uvanlig, for vannmus spiser for det meste gress og planter. INCC-forsker Catriona Latrine sier: "Fordi bæsjen er så glitrende, kan vi se om det har vært en vannmus i området. På den måten kan vi overvåke vanene deres." Så, hva tror du? Er dette fakta, eller er du klar til å skylle bort tullet?

Vannmus er sky skapninger.

Rex Shutterstock - Cenitvax - Getty Images

* Det er science fiction! Noen vannmus i Wales har produsert skimrende plopp - men det er fordi INCC-teamet har matet dem med epler med spiselig glitter, slik at de kan spores.

WATERY wonderland I sypress-sumpene lever flokker av sangfugler i trærne, mens amerikanske alligatorer og elveottere holder til i vannet.

Regnbue-sump
Øynene dine bedrar deg ikke - denne sumpen skinner virkelig som en regnbue. Dette bildet er tatt i en sypress-sump i First Landing State Park i Virginia, USA. Om høsten, når bladene faller av sypressene og ned i sumpen, brytes de ned og frigjør sine naturlige oljer. Disse oljene flytert til overflaten og danner en tynn film. Når sollyset faller på sumpen reflekteres sollyset både i oljelaget og i vannet under, og danner et flerfarget mønster. Effekten blir sterkere når lyset treffer i en bestemt vinkel, og jo lenger sumpen får stå uforstyrret, jo mer levende blir fargene.

Rex Shutterstock

Claire Karwowski forteller de fantastiske, omveltende historiene om de truede skapningene som gjør comeback fra randen av utryddelse.

har du noen gang sett en fotballkamp der det ene laget er mye sterkere enn det andre, men etter hvert som kampen skrider frem, begynner den forventede taperen å løpe fra og score flere mål enn stjernene? Når underdogen vinner, går publikum amok. Historiene i denne artikkelen er fylt av en lignende snuoperasjon, men i stedet for idrettsstjerner som kjemper mot hverandre, handler det om naturens comeback-barn som kjemper seg vekk fra listen over utrydningstruede arter. Fra kjempepandaer og fjellgorillaer til Til panamanske gullfrosker, og Storbritannias røde glenter og innfødte østers, folk og dyreparker over hele verden samarbeider for å gi naturens underdogs en sjanse til å overleve.
Rødlisten
En art, plante eller dyr, kan oppleve rask bestandsnedgang av mange årsaker, for eksempel tap av leveområder (ødeleggelse av steder der de lever), menneskelig inngripen, klimaendringer og sykdommer. Når dette skjer, fører et team av forskere ved IUCN (International Union for Conservation of Nature) det levende vesenet opp på rødlisten over truede arter. Listen har ni kategorier, deriblant utdødd (den alvorligste kategorien, der det siste individet av en art er utdødd), kritisk truet (høy risiko for utryddelse) og minst truet (arter som det finnes mange av). Listen hjelper myndigheter og naturvernere med å beskytte de artene som trenger mest hjelp.
Konger som gjør comeback
Den blå leguanen, eller "den ikoniske blå dinosauren", er et rødøyd reptil med blå kropp som bare finnes på Grand Caymanøyene i Det karibiske hav. Den støvete blågrå huden hjelper den med å kamuflere seg blant øyas steiner. I naturen kan blå leguaner bli over 69 år gamle. Den lange levetiden hindret dem imidlertid ikke i å nærme seg utryddelse.
Den blå leguanen hadde to ting som jobbet mot den. For det første er ungene (babyene) deres et lett bytte for katter og hunder. For det andre introduserte menneskene ubevisst nye sykdommer som skadet reptilene da de tok med seg fremmede grønne leguaner til Caymanøyene. I 2002 var det bare 15 blå leguaner igjen i naturen - men med mye omsorg og oppmerksomhet fra menneskelige hjelpere er den elskede blå dinosauren i ferd med å krype ned fra listen over utrydningstruede dyr.
Slik redder du en dinosaur
For å hindre at den blå leguanen ble utryddet, måtte forskerne opptre som detektiver. Først måtte de lære så mye som mulig om dinosauren

Blå leguan

Tungvektere voksne fjellgorillahunner veier 100 kg, mens hannene (kjent som silverbacks når de er voksne) veier hele 195 kg.

Fjellgorillaer som beskyttes av parkvakter, er i ferd med å gjøre comeback etter å ha vært nær utryddet.

DYR OG NATUR

Spansk suksess Antallet iberiske gauper i Spania og Portugal har økt fra rundt 62 i 2001 til rundt 2000 i dag.

Stinkende blikk visste du at gylne løvetamariner kan skremme bort rovdyr med et stirrende blikk?

Iberisk gaupe

Gylden løvetamarin

Rød drage

reptil. Problemet de sto overfor, var at det å spore de gjenværende leguanene hele dagen og hele natten var en nesten umulig oppgave for den lille gruppen forskere, som også trengte tid til å spise og sove. Deres geniale løsning? De involverte lokalsamfunnet.
Blue Iguana Conservation utviklet en app kalt E-guana som folk på Caymanøyene kunne laste ned. Hver gang noen fikk øye på en blå leguan, tok de et bilde og lastet det opp til appen. Mens befolkningen holdt øye med sine blå venner, samlet naturvernere inn informasjon.
Forskerne avlet også opp flere blå leguaner i beskyttede områder. Disse individene ble senere sluppet ut i naturen med spesielle perler på seg, slik at de kunne spores. Hvis du så en blå leguan uten perler, betydde det at den var født og oppdratt i naturen - et vinnende tegn for bestandsveksten. I dag finnes det 1700 ville blå leguaner, og det blir stadig flere.
Gylden løvetamarin
Synes du det er rart at en ape blir kalt en løve? Det kan hende du tenker annerledes når du ser den gylne løvetamarinens luftige manke flagre i vinden mens den tusler rundt i trærne i Brasil. Flott frisyre eller ikke, disse gylne primatene har nesten forsvunnet fra jordens overflate. På grunn av tap av leveområder og fordi de ble plukket fra naturen for å bli solgt som kjæledyr, var det bare 200 gylne løvetamariner igjen i 1972.
Dette skremmende antallet inspirerte Devra Kleiman, en zoolog (en forsker som studerer dyr), til å starte Golden Lion Tamarin Conservation Programme og bidra til å bringe primaten tilbake. Prosjektet fokuserte på å avle opp gulløvetamariner i dyreparker og deretter sette dem ut i naturen - samtidig som de tapte leveområdene sine ble gjenoppbygd og skogområdene utvidet. I dag, drøyt 50 år etter at de nesten ble utryddet, har Brasil nå et rekordhøyt antall på 4800 gylne løvetamariner.
Gylne frosker i Panama
Panama er et mellomamerikansk land med en unik, tropisk beliggenhet som gjør det til et hotspot for biologisk mangfold. Tusenvis av forskjellige arter lever her, og den panamanske gullfrosken (som egentlig er en padde) er landets nasjonaldyr. Den gule kroppen beskytter den mot rovdyr ved å minne uønskede gjester på at den er giftig.
Selv om denne amfibien bare er på størrelse med en vanlig sjakkbonde (ca. fem centimeter), regnes den som et tegn på lykke. Men de små paddenes flaks var nær ved å ta slutt. Folk begynte å ta dem ut av sine ville habitater for å bringe lykkeamuletten inn i hjem og bedrifter. Så slo sykdommen til, og den panamanske gullfrosken ble nesten utryddet - og regnet som utryddet i naturen.
Naturvernorganisasjoner kom til unnsetning og hjelper nå myndighetene i Panama med å beskytte og gjenoppbygge bestanden av denne berømte amfibien. San Diego Zoo Wildlife Alliance leder an i arbeidet. I 2003 mottok de 20 panamanske gullfrosker, og i årenes løp har de klart å avle opp og ta vare på rundt 500 av dem. Dyrehagen holder paddene i et beskyttet miljø, og vil gjeninnføre dem i deres naturlige habitat når de vet at sykdommene som truet dem, er borte.
Redder skapninger i Storbritannia
Rød glente er en av Storbritannias største suksesshistorier innen naturvern. På 1980-tallet var disse praktfulle rovfuglene truet av utryddelse. I nesten 200 år hadde de blitt drept av bønder som mente at de var farlige for ungdyrene sine, og eggene deres ble stjålet av eggsamlere. Så, i 1990, ble to walisiske røde glenter og 11 fugler fra Spania satt ut i naturen i England. Nå finnes det rundt 6000 par røde glenter i Storbritannia.
Organisasjonen Rewilding Britain arbeider for å få tilbake Storbritannias ville sider ved å beskytte arter og utvide naturlige økosystemer. Havørn og bever har allerede begynt å gjøre comeback takket være naturvernernes innsats.
Hvordan kan du hjelpe til?
Du kan melde deg på et av hundrevis av prosjekter, blant annet for å restaurere tare, utvide skoger og støtte habitater for innfødte dyr. Rewilding Britain har også forslag til hvordan du kan komme i gang i din egen hage. Å la gresset gro er til stor hjelp for fugler og insekter. La riven ligge i skuret, for råtnende løv og greiner er perfekte hjem for pinnsvin. Plant også blomster som tiltrekker seg bier, la ugresset være i fred og slutt å bruke hagekjemikalier.
Et felles hjem
Enten det dreier seg om dyr, planter eller mennesker, planeten er et felles rom - et økosystem som alle lever i. Hva hvis du våknet opp hver morgen og så den sammenhengen? Hva om du spurte hvordan du kunne hjelpe lokale dyr? Hva om du så på verden som litt mer vill? Da ville flere truede dyrearter ha større sjanse til å overleve.
Forskningen viser at det å ta vare på disse økosystemene ikke bare er bra for tamariner i Brasil eller havørner på Isle of Wight. Det hjelper deg også. Det forbedrer vannet du drikker, luften du puster luften du puster inn og maten du spiser. Det er vinn-vinn for alle.

Panamansk gullfrosk.

ZSL - Getty Images - Naturepl.com - Ricardo Bacchini/Solent News & Photo Agency - Rex Shutterstock

Alison Debney  bevaringsleder, restaurering av våtmarksøkosystemer, Zoological Society of London
Hvordan begynte du å jobbe med restaurering av våtmarker?
Jeg vokste opp ved Themsen, og jeg elsket å være i nærheten av vann fra jeg var veldig ung. Når jeg først visste hva som levde i det, ville jeg jobbe med det resten av livet.
Hvilket prosjekt er du spent på?
Akkurat nå fokuserer jeg på innfødte østers. Østers er fantastiske - vi kaller dem "økosystemingeniører", fordi de vokser oppå hverandre og danner komplekse 3D-strukturer. Dette skaper et veldig rikt miljø for andre arter å leve i, som krabber, sjøstjerner og havabbor.
Hvorfor krymper bestanden av østers i Storbritannia?
På grunn av overfiske og sykdom har østersbestanden gått tilbake med mer enn 95 % (siden midten av 1800-tallet). Med vårt nyeste prosjekt gjenoppbygger vi habitatene deres og samarbeider tett med lokale fiskere for å skape bærekraftige måter å fiske på. På denne måten kan de fortsatt fiske og selge østers, samtidig som bestanden får nok tid og ressurser til å vokse opp igjen.
Hvordan gjenoppbygger dere habitatene deres?
Først samler vi inn store hauger med gamle skjell og sørger for at de ikke inneholder bakterier eller andre skadelige stoffer. Så tar vi skjellene til lekteren vår ved kysten. Gravemaskinen på toppen av lekteren drysser skjellene ned på havbunnen. Over tid skaper de et nytt rev.
Hvordan kan Vitenskap+Natur lesere hjelpe til?
Barna kan besøke østersbarnehagene våre og hjelpe oss med å overvåke dem. Hver måned løfter vi dem opp av vannet for å måle noen av østersene og se hvilke andre arter som har flyttet inn. Dette gir oss verdifull informasjon om økosystemet.

Stor appetitt kjempepandaer spiser opptil 14 timer i døgnet.

Kjempepandaen i Kina er nå oppført som "sårbar" i stedet for "utrydningstruet".

Pinnsvinene bor i lune løvhauger.

En østers.

Et sted å kode og skape

Tette prosjektet bruker programmeringsspråket Scratch.

Kodeklubben er stedet der du kan lære og utvikle kodingsferdigheter. Vi har laget disse sidene i samarbeid med Raspberry Pi Foundation for å tilby mange prosjekter, fra å bygge spill til å designe animasjoner.

Kode en virtuelle kjæledyr

Lag et digitalt dyr og ta vare på det.

Velg kjæledyret ditt

Bakgrunnssprite

1Opprett et nytt Scratch-prosjekt på scratch.mit.edu/projects/editor
2Først sletter du kattespritten. Deretter klikker du på knappen Choose a Backdrop nederst i høyre hjørne av skjermen og velger et bakteppe. Vi valgte en skogsscene.
3Cvelg kjæledyret ditt. Dette gjør du ved å klikke på knappen Choose a Sprite og velge et dyr fra listen. Vi valgte en frekk ape.
4 Bygg de fem skriptene (til høyre) på din apesprite. Du må opprette nye variabler for sult, tørst og moro. Når du bytter kostyme, beveger apen seg. Skriptene "Chomp"- og "Chee Chee"-lydene er en del av apespriteen, men du må legge til "Glug". Gå til fanen Lyder øverst på skjermen, klikk på knappen Velg en lyd (nederst til venstre) og søk etter Glug. Denne vil nå vises i rullegardinlisten.

Monkey sprite

TOPP TIPS! Knappen Lag en variabel finnes i  Variabler-kodingsblokkene.

Gi kjæledyret ditt mat

Banana sprite

1Cikk på Choose a Sprite-knappen nederst i høyre hjørne av skjermen, og velg en matsprite. Aper elsker bananer.
2Blegg opp disse tre skriptene i kodingsområdet for banansprite. Dobbeltsjekk alle tallene, ettersom disse kommandoene får maten til å vises og glir jevnt for å mate apen.
3Cklikk på det grønne flagget for åom bananene beveger seg til apen.

Lek med kjæledyret ditt

Basketball-sprite

1Cklikk på Choose a Sprite-knappen nederst i høyre hjørne av skjermen, og velg noe kjæledyret ditt vil like å leke med. Vi valgte en basketball.
2Bygg opp disse tre skriptene (nedenfor og til høyre). Dobbeltsjekk alle tallene og alternativene i rullegardinmenyene.
3Test spillet ved å klikke på det grønne flagget. Når du klikker på basketballen, skal den gli ned i hånden på apen din.

TOPP TIPS! Klikk i feltet for å endre verdien.

Gi kjæledyret ditt noe å drikke

Vannsprite i glass

1Velg et glass vann som kjæledyret ditt skal drikke ved hjelp av Choose a Sprite-knappen.
2Bygg opp de tre skriptene nedenfor. Dobbeltsjekk alle verdiene, så er spillet klart til å spilles. Hold kjæledyret ditt fornøyd ved å ikke la det bli for sultent eller tørst, og ved å ikke la det kjede seg for mye.

TOPP TIPS! Bytt kostyme ved å velge fra rullegardinmenyen.

Raspberry Pi-stiftelsen er en britisk veldedighetsorganisasjon som har som mål å gjøre det mulig for unge mennesker å realisere sitt fulle potensial ved hjelp av databehandling og digital teknologi. Oppdag flere trinnvise kodeprosjekter på rpf.io/scienceandnature

Overmenneskelig SALAMANDER
Dette merkelige, smilende dyret er en axolotl (si ak-suh-LOT-ul). Axolotler er en type salamander. De fjærkledde "fingrene" som stikker ut på ryggen, er gjeller som gjør at de kan puste under vann. Axolotler er omtrent på størrelse med et marsvin og like søte, men de har også en superkraft - de kan vokse tilbake alle kroppsdeler som blir skadet eller eller mistet, som beina, ryggmargen eller hjertet. Utrolig nok kan de også regenerere deler av hjernen. Axolotl er kritisk utrydningstruet, men forskere har nylig gjeninnført 18 av dem i naturen i nærheten av Mexico City i Mexico. Axolotlene trives i sitt nye hjem, så det er gode muligheter for at bestanden kan komme seg igjen.

Stephen Dalton / naturepl.com

Mestere i forkledning        Axolotler kan endre hudfargen slik at de passer inn i omgivelsene og kan gjemme seg for rovdyr.

getty Images

Kan du grave hele hele veien gjennom planeten?

Lær vitenskapen bak det å grave et gigantisk hull.

har du noen gang gravd et hull i hagen eller på stranden? Voksne elsker å spøke med at hvis du fortsetter å grave, ender du opp i Australia. Faktisk er det slik at hvis du graver en tunnel rett gjennom midten av planeten, fra et hvilket som helst sted på De britiske øyer, vil du ende opp i havet sør for New Zealand.
Inne i planeten
Med bare en hagespade er det imidlertid lite sannsynlig at du kommer mye lenger enn én meter under overflaten, der du ofte treffer på stein. Jorden har tre hovedlag. Den ytre huden, kalt jordskorpen, er et lag av lett stein. Tykkelsen er i forhold til planetens diameter (avstanden fra den ene siden av en sirkel eller kule til den andre, som går gjennom sentrum) kan sammenlignes med hvor tykt et epleskall er i forhold til diameteren. Når du graver hull, lager du i praksis små riper i toppen av dette epleskallet.
Mantelen, som ligger under skorpen, er mye tykkere, som eplekjøttet. Den består av sterk, tung stein som flyter noen centimeter per år, ettersom varmere stein stiger opp fra sentrum og kjøligere stein synker ned mot det. Kjernen, i jordens sentrum, består av svært varmt metall, både i fast og flytende form. Temperaturene her ligger på mellom 2 500ºC og 5 200ºC.
Å grave seg ned
Jordens ytre lag utøver et trykk på lagene under, og disse kreftene øker jevnt og trutt med dybden, akkurat som de gjør i havet - tenk på hvordan trykket i ørene dine blir sterkere når du dykker dypere under vann. Dette er viktig når man graver seg gjennom planeten, for når man graver et hull, utsettes veggene langs sidene av hullet for et enormt trykk fra den overliggende berggrunnen, og de er også ustabile fordi det er tomrom i hullet. Sterkere bergarter kan tåle større krefter, men alle bergarter svikter hvis trykket er stort nok.
Når man graver en grop, kan man forhindre at veggene kollapser innover under trykket ved å gjøre dem mindre bratte, slik at de skråner utover som sidene på en kjegle. En god tommelfingerregel er å gjøre hullet tre ganger bredere enn dybden.
Ustabile vegger
Det dypeste dagbruddet i verden er Bingham Canyon-gruven i Utah, USA, som ble anlagt med gravemaskiner og sprengstoff på begynnelsen av 1900-tallet for å grave ut kobber. Gruvegangen er 3,5 kilometer dyp og 3,5 kilometer bred.
Siden gruven er mer enn tre ganger så bred som den er dyp, og veggene skråner, er ikke gruveveggene for bratte eller ustabile. I 2013 kollapset likevel en av skråningene, noe som førte til to enorme skred som frigjorde 145 millioner tonn knust stein på bunnen av gruven. Heldigvis kom ingen mennesker til skade, men skredene forårsaket skader for millioner av dollar.
Tenk deg at du skulle prøve å grave deg gjennom jorden, og at planeten var helt solid (vi vet at den ikke er det, men dette er det enkleste scenarioet). Dybden på et hull hele veien gjennom planeten ville tilsvare jordens diameter. For at hullet skal være stabilt, må det altså være omtrent tre ganger så bredt som jordens diameter. Dette er åpenbart ikke mulig.
Hvorfor ikke bore?
Boring kan gå dypere raskere enn graving fordi det er mindre materiale som må flyttes, og det mindre overflatearealet til et boret hull kan konstrueres slik at det tåler mer kraft.
Det dypeste menneskeskapte hullet som noensinne er laget på jorda, er Kola Superdeep Borehole i Nordvest-Russland, som strekker seg 7,5 kilometer dypt. Dype borehull som dette kan fortelle forskerne mye om planetens indre. Kola-prosjektet ble imidlertid til slutt skrinlagt på grunn av utfordringer med boringen, for eksempel at det ble for varmt til at utstyret fungerte som det skulle, og høye kostnader.
Boring er en langtekkelig prosess. En roterende borekrone i enden av et hult, gjørmefylt rør kverner berget og trenger bare et par centimeter inn i minuttet i svært harde bergarter. Forutsatt jevn fremdrift vil det ta hundrevis av år å bore gjennom planeten med denne hastigheten.
Trykk er også et problem. Borehullsveggene står under et enormt trykk og er utsatt for å svikte. Den langsomme bevegelsen i jordens mantel vil til slutt føre til at et borehull bøyer seg og kollapser. Magma (varm, flytende stein), gasser og flytende metall dypt inne i planeten, og under et enormt trykk, kan eksplodere opp gjennom borehullet mot overflaten.
Dagens teknologi er ikke rask nok eller sterk nok til å bore gjennom planeten. Men vi kan likevel beundre eksempler som Kola Superdeep Borehole og Bingham Canyon Mine.

Skorpe

Mantle

Ytre kjerne

Indre kjerne

En illustrasjon av jordens indre.

Skrevet av Andrew Gase, assisterende professor i geovitenskap ved Boise State University. publisert i samarbeid med theconversation.com

Visste du det? Bingham Canyon-gruven har produsert rundt 19 millioner tonn kobber - mer enn noen annen gruve i historien.

Bingham Canyon-gruven i USA er det dypeste dagbruddet i verden.

Denne kalles drøvelen - den skiller ut spytt og hindrer maten i å komme opp i nesen.

Ned i luken
Fordøyelsesreisen starter i munnen. Tennene bryter opp maten og blander den med spytt.

Savle-icious  En gjennomsnittlig person produserer mer enn 1 liter spytt hver dag.

FANTASTIC
JOURNEY

DEN

david lyttleton

JD Savage utfordrer deg til å slutte deg til din dinner på en berg-og-dal-banetur fra bitt til rumpe. spenn deg fast for en vill tur - hvis du har mage til det!

Sizzle!  Magesyre ligger mellom 1 og 3 på pH-skalaen for surhetsgrad. På sitt sterkeste er den nesten like sterk som batterisyre.

fordøyelsessystemet vårt er litt som en berg-og-dal-bane for maten din. Hver eneste munnfull du tar, går på en episk tur gjennom kroppen din, med svinger og svinger og skremmende overraskelser. Etter hvert som maten trfordøyelsesreisen, blir den hakket, moset hakket, moset, oppløst og brutt nedn. Til slutt når den sin store finale og blir til bæsj. Er du klar til å bli med på reisen fra den første biten til den siste skyllingen?
Muncheren
Turen begynner med en kvernende foodprocessor - men ikke av den typen du finner på et kjøkken med snurrende kniver, fruktpresse og visp visp. Dennes er munnen din. Først gumler tennene dine, knaser og moser maten i små biter. Når dette blandes maten med enzymer i spyttet ditt.
Enzymer er kjemikalier som setter fart på kroppslige prosesser, spesielt fordøyelsen. Allerede før maten forlater munnen, er enzymene dine i gang med å bryte ned maten og ta opp næringsstoffer i kroppen. Næringsstoffer er et annet ord for de essensielle kjemikaliene som alt levende trenger for å overleve og vokse. Det er dette fordøyelsen handler om - å trekke ut ut så mange nyttige biter som mulig fra maten du spiser, og absorbere dem for å gi kroppen næring og holde den i topp stand.
Ruten
Når du svelger, skyter tungen en myk bolus (en klump av tygget mat) bak i halsen og inn i spiserøret. Dette er "matrøret" - et muskuløst rør som forbinder halsen med magesekken.
Dette røret lar ikke maten falle rett ned. I stedet klemmer musklene sammen og skyver maten videre, i en prosess som kalles peristaltikk. Maten trenger ikke tyngdekraften for å nå frem - den ville ha nådd frem til magesekken selv om du lå opp-ned. En liten vevsflik som kalles strupehodet, lukker seg over luftrøret (røret som fører til lungene) og hindrer maten i å ta en uønsket omvei, og holder den i riktig retning.
Stupet i bassenget
Det er en tur på omtrent syv sekunder ned i sluken, og bolusen spruter ned i magen. Mange tror at magen er fordøyelsens kommandosentral. Det er ikke helt sant, men den spiller en viktig rolle.
Magen er en fantastisk strekk-, krympe- og rengjøringsmaskin. Den skvulper maten rundt, virvler dent i en kraftig stuing av magesaft. Disse er en blanding av magesyre og enzymer som bidrar til å bryte ned maten ytterligere. De forvandler måltidet til en tykk, klumpete masse som kalles chymus (somh rimer på "slim").
Magesyre (og det meste av vannet i magen) produseres av spesielle celler i magesekken, kalt parietalceller. De produserer saltsyre - det samme stoffet som brukes til å rense avløp (og som er sterkt nok til å

Y

Bolus (moset mat)

Epiglottis

Kjør rutsjebanen
Matrøret fører middagen ned til magen.

Luftrøret

Øsofagus

Slimlaget beskytter magesekkens vegger

Parietale celler lager magesyre

Lukkemuskelen slipper ut magesekken fra magesekken

Muskler presser maten ned i spiserøret

På vei rundt svingen
Tynntarmen er stedet der kroppen tar ut det den trenger av maten. Det kan ta seks til åtte timer å passere gjennom tynntarmen.

Galleblæren

Lever

Mage

Bukspyttkjertelen

En fingerlignende villus

Tarmbakterier

Tross syrebadet
I magesekken dreper syre bakterier som kommer utenfra. Maten oppholder seg i magesekken mellom 40 minutter og to timer.

Et nettverk av små blodårer transporterer næringsstoffer til kroppen

Tynntarmskummen beveger seg gjennom tynntarmen

Tynntarm

til å brenne gjennom huden). Heldigvis produserer magesekken også et én millimeter tykt slimlag som hindrer magesekken i å fordøye seg selv.
Twisteren
Magesekken slipper ut en skvett magesaft fra lukkemuskelen i bunnen. Det er en tett ring av muskler som holder alt inne i magen. Måltidet går nå inn i tynntarmen - det er her fordøyelsen virkelig begynner fordøyelsen virkelig begynner. Alt som har skjedd før, har bare moset og sterilisert maten. Nå skal maten brytes ned til molekyler som er små nok til at kroppen kan ta dem opp.
Tarmen er et langt, elastisk rør, omtrent to centimeter bredt, som transporterer maten fra magesekken helt til utgangen (ja, DEN utgangen). Den består av to deler. Den første delen er tynntarmen, der magesekken bearbeides og næringsstoffene tas opp i blodet.
Selv om den kalles tynntarmen, må du ikke la deg lure - den har et enormt overflateareal. Det er også den lengste delen av fordøyelsessystemet, og tar opp omtrent to tredjedeler av lengden. Heldigvis sitter ikke tarmene dine i en rett linje. I stedet ligger de tett i tett inne i magen, og snor seg som en gigantisk, opprullet slange.
Inne i tarmene tilføres flere fordøyelsessafter. Galle, en grønngul væske som produseres av leveren og lagres i galleblæren, hjelper til med å bryte ned fett. Bukspyttkjertelen produserer også en væske som bryter ned karbohydrater, fett og proteiner i maten. Det utrolige er at produksjonen av alle disse fordøyelseskjemikaliene utløses automatisk av synet, lyden og lukten av mat.
Tynntarmen
Innsiden av tynntarmen er foret med millioner av små, fingerlignende strukturer som kalles villi. Hver villus (navnet på en villus) er dekket av enda mindre mikrovilli, noe som skaper et stort overflateareal. Dette betyr mer plass for næringsstoffene til å passere inn i blodbanen. Derfra transporterer blodet næringsstoffene til de delene av kroppen som trenger dem, og tilfører energi og byggematerialer for vekst og reparasjon.
De andre hjelperne dine i tarmen er romvesener. Dets sant. Rundt 100 billioner tarmbakterier lever inne i deg, og de morer seg med maten du gir dem - og hjelper deg med å bryte den ned og fordøye den. Til sammen veier disse mikrobene rundt 200 gram - omtrent det samme som en voksen hamster.
De gjør også noe annet. Gassene som produseres av tarmmikrobene dine når de gomler i seg mat, bobler og bygger seg opp til de sprenges ut av rumpa di med et høyt toot! Det stemmer - promper er et naturlig produkt av fordøyelsen, og de fleste lar dem slippe ut omtrent 14 ganger om dagen.
Den late elven
Maten skyter ut av tynntarmen, og nå går det litt langsommere. Ikke alt i maten kan fordøyes. Noen deler, som for eksempel fiber, kan ikke så lett brytes ned eller absorberes, så de blir skjøvet videre til tykktarmen.
Dette tykke røret slynger seg rundt magen og tynntarmen. Til tross for navnet er tykktarmen faktisk kortere enn tynntarmen, men den er bredere. Det er også her de fleste av tarmbakteriene dine befinner seg.
Omtrent 1000 forskjellige typer bakterier lever der. Din egen personlige blanding av tarmbakterier er like unik som et fingeravtrykk. De gode bakteriene jobber hardt for å bryte ned seige matrester og danne vitaminer som holder deg frisk. De holder til og med de dårlige bakteriene i sjakk. Noen av gassene som frigjøres av disse mikrobene, er virkelig illeluktende, for eksempel hydrogensulfid - den største synderen bak eggaktige promper.
Enheten for ekstraksjon
Tykktarmen har en annen viktig jobb. Den absorberer vann fra det myke og klissete avfallet, og sørger for at kroppen ikke mister for mye. Dette gjør også at avfallet blir fastere når det beveger seg gjennom tarmen, slik at det blir til fast bæsj. Men hvis en infeksjon forstyrrer tarmen, vil maten strømme gjennom for raskt, slik at du får vannaktig, rennende bæsj. Det stemmer - den fryktede diaréen (si "dø i ræva").
Den store finalen
Etter to til fem dager i fordøyelsessystemet er det snart tid for den store utgangen. På dette tidspunktet har tykktarmen krympet maten med omtrent en tredjedel, noe som gjør den fast og (forhåpentligvis) lett å passere. Endetarmen er venterommet for matavfallet, som lagres der i form av bæsj.
Når bæsjen kommer dit, sender nerver i endetarmen en beskjed til hjernen: Det er bæsjetid! Det er signalet om at du skal sette deg på do og slippe bæsjen. Hjernen din bestemmer om du skal holde på de bæsjete torpedoene en stund til eller gi grønt lys. Hvis det er grønt lys, åpner analsfinkterne - to ringlignende muskler - portene og lar avføringen gli ut. Tenk på dem som knyttede never som slippes når det er på tide å skyve bæsjen gjennom.
Denne utrolige prosessen som driver kroppen din, fra gnissende tenner til de små villiene, foregår inni deg uten at du trenger å tenke på det. Hvis du vil se denne fantastiske reisen med egne øyne, kan du se Dr. Michael Mosley svelge et lite kamera som beveger seg gjennom fordøyelsessystemet hans på tinyurl.com/SN-pillcam

Svellende mage magen hos voksne kan utvide seg med nesten 10 ganger sin opprinnelige størrelse etter at de har spist et måltid.

VISSTE DU AT? tynntarmen til en gjennomsnittlig voksen person er omtrent seks meter lang, så hvis den gikk i en rett linje fra munn til rumpe, ville mennesket vært høyere enn en sjiraff.

Munnen promper  tarmgass trenger å slippe ut. Hvis du holder den inne, kan den lekke ut gjennom munnen!

POO ER LEVENDE!  Selv om bæsjen din for det meste består av vann, er omtrent en fjerdedel faste stoffer. Disse inneholder titalls milliarder bakterier, hvorav nesten halvparten fortsatt er i live.

Sløyfe sløyfen
Tykktarmen er kroppens "bæsjemaskin". Dens viktigste rer å fjerne vann fra ufordøyd avfall.

Groper i slimhinnen i tykktarmen

Avfallet tykner opp

Magen din rumler når du er sulten
Tro det eller ei, men dette er science fiction! Det kan være pinlig når magen knurrer og får deg til å ønske at du hadde spist en større frokost. Men det er ikke magen som lager den lyden, men tarmene dine. Det skjer heller ikke på grunn av sult, men på grunn av peristaltikk - de bølgelignende muskelbevegelsene som presser mat, væske og gass gjennom fordøyelsessystemet. De stønnende lydene blir imidlertid høyere når du er sulten. Hvis magen og tarmene er tomme, er det ingenting som kan dempe rumlingen.

Cellene i gropene absorberer salter, vann og sukker, og produserer slim

Spylt med suksess!
Endetarmen er bæsjekammeret, der matavfallet lagres før det slippes ut av kroppen.

Avfall kommer fra tykktarmen

Tykktarmen

Rektum

Anus

Bæsj

Loch Ness-uhyret

Kan nye studier av Loch Ness endelig avsløre Nessies hemmeligheter?

T

historien om et mystisk monster som lever i en skotsk innsjø, har skapt bølger siden den først dukket opp i 1933. I nesten hundre år har den fanget fantasien til lokalbefolkningen, turister og forskere. Det finnes mer enn 1000 rapporter og til og med en håndfull fotografier som viser store, skyggefulle skikkelser som lever i vannet. Folk kaller denne skapningen Loch Ness-uhyret, eller "Nessie", og den ikoniske legenden er Skottlands mest berømte mysterium.
Forhistorisk opprinnelse
Det finnes mange teorier om hva Nessie kan være. Noen mener at det kan være en forhistorisk plesiosaur (marint reptil) som overlevde utryddelsen, mens andre mener at observasjonene rett og slett kan være andre dyr, for eksempel store fisk eller ål.
Selve innsjøen bidrar til mystikken. Den er mer enn 230 meter dyp på enkelte steder og 23 kilometer lang, og inneholder mer ferskvann enn alle innsjøene i England og Wales til sammen. Den avsidesliggende beliggenheten gjør det vanskelig å forske, og det mørke, gjørmete vannet gjør sikten ekstremt dårlig.
På leting etter ledetråder
Forskere har i flere tiår forsøkt å løse mysteriet om Loch Ness-uhyret. Noen har brukt ubåter i jakten på spor, og "Nessie Spotting"-båtturer bruker regelmessig ekkolodd for å vise turistene hva som befinner seg under vann. Sonarsystemer bruker lydpulser for å gi forskerne en idé om hvordan bunnen av innsjøen ser ut. Disse pulsene beveger seg gjennom vannet og preller av på gjenstander. Som et ekko kan tiden det tar for disse signalene å komme tilbake til mottakeren, bidra til å tegne et bilde av området. I 2020 fant en båt et stort, klumplignende objekt på rundt 170 meters dyp. Steve Feltham, som bor ved innsjøen og er "Nessie-jeger på heltid", kalte dette funnet "overbevisende".
Forskere fra sju ulike organisasjoner forsøkte til og med å ta DNA-prøver av innsjøen i 2019. DNA er et kjemisk stoff som bærer all informasjon om et levende vesen og dets egenskaper. Ved å analysere DNA-spor etter organismer håpet de å kunne danne seg et bilde av innsjøens økosystem. Forskerne fant massevis av ål-DNA, men ingenting som tydet på at det skjulte seg noe ekstraordinært i vannet.
Går dypere
I sin iver etter svar deltok hundrevis av mennesker i et nytt søk etter Nessie i 2023. Et av de nyeste verktøyene som ble brukt, var termiske droner. Dronene skannet vannoverflaten og lette etter varmeflekker som kunne tyde på tilstedeværelsen av store, varmblodige dyr. Et TV-kamerateam oppdaget "en uvanlig varmesignatur" nær kysten, men de kunne ikke si med sikkerhet hva det var. Kan Nessie ha unngått å bli oppdaget i nesten 100 år?
En fornuftig tilnærming
En annen teknikk som ble brukt under letingen, var bioakustikk, som er studiet av lyd fra levende vesener. Forskerne brukte spesielle mikrofoner, såkalte hydrofoner, for å fange opp lydene i Loch Ness. Under søket hørte forskerne fire "mystiske og tidligere uhørte høye lyder", men lydene ble ikke tatt opp. Andre hydrofontester har ikke avdekket noe uvanlig.
Historien om Loch Ness-uhyret er like mye et mysterium om mennesker som det er et mysterium om dyr og deres omgivelser. For noen er det en mulighet til å avdekke naturens hemmeligheter. For andre er det en sjanse til å bli involvert i noe fra folkloren.

Dette bildet av Nessie var en bløff.

Rex Shutterstock - Alamy

Et ekte sjømonster

Det er ikke bare Loch Ness som lokker med det ukjente. Det finnes lignende historier om skjulte vesener og mysterier i innsjøer rundt om i verden. Lake Champlain, som strekker seg over grensen mellom USA og Canada, sies å huse "Champ", et slangelignende monster som har blitt observert i gamle legender.
Men.., mysteriene i dypet er mer enn legendariske skapninger. I 2016 oppdaget forskere i Stillehavet en "spøkelsesblekksprut" på over 4000 meters dyp. Den manglet pigment (farge) og ble kalt Casper, etter det vennlige spøkelset fra film og TV.

Spøkelsesblekkspruten.

En verden av vann Loch Ness inneholder 7 452 millioner kubikkmeter vann - det tilsvarer omtrent tre millioner svømmebassenger i olympisk størrelse.

En kunstners inntrykk av hvordan Loch Ness-uhyret kan se ut.

Stor gutt Bjørnen 480 Otis har vunnet Fat Bear Week fire ganger. Otis er kjent for sin rolige fiskestrategi, der han venter på at laksen skal komme til ham.

Kjemper for å overleve
To 300 kilo tunge brunbjørner slåss om rødlaks i en bekk i Katmai nasjonalpark i Alaska, USA. På denne tiden av året legger bjørnene på seg kilo - og noen ganger dobler de sin egen vekt - for å forberede seg på en lang lur over vinteren. Under dvalen kan bjørner miste opptil en tredjedel av kroppsvekten sin, så det er avgjørende for deres overlevelse at de spiser mat for et helt år på seks måneder. De bruker opptil 22 timer om dagen på å sluke 40 kilo mat - noe som tilsvarer 170 Big Mac-burgere hver dag. Denne intense perioden med spising kalles hyperfagi. I oktober feirer Katmai nasjonalpark Fat Bear Week, der folk stemmer på den største bjørnen, basert på bilder og liveopptak fra webkamera. Fjorårets vinner var en gigantisk hunnbjørn ved navn 128 Grazer.

Sandy Nelson / Syndicated Photos / SolentNews

Å GÅ SOLO Olaiyas favorittfakta om menneskekroppen er at hjertet ikke trenger hjernens hjelp for å fungere.

Daniel Olaiya

Møt den eventyrlystne medisinmannen.

Getty Images - rex shutterstock

når Dr. Daniel Olaiya ikke presenterer Operasjon Au! på CBBC, jobber han som lege i helsevesenet. Han har spesialisert seg på anestesi (bruk av medisin som hindrer folk i å føle smerte under operasjoner) og på å hjelpe pasienter som er svært syke. Han er også flylege, noe som betyr at han jobber på luftambulanser (fly som evakuerer syke mennesker for å gi dem den behandlingen de trenger). Han fortalte The Week Junior Science+Nature at han synes menneskekroppen er fascinerende, og at han blir "begeistret og overrasket hele tiden" når han tenker på hva den kan gjøre.
Sci-fi-helter
Olaiyas interesse for vitenskap begynte ikke med skoletimene. I stedet vokste den ut av hans forkjærlighet for science fiction. Han var en stor fan av superhelter, særlig X-Men-tegneseriene. Favorittfiguren hans var Havok, som kan frigjøre kraftige plasmastråler fra kroppen sin. Tegneseriene hadde en "morsom vitenskapelig forklaring" på hvorfor Havok har disse kreftene (han absorberer kosmisk energi og skyter den ut igjen), og Olaiya syntes han var veldig kul.
En annen av heltene hans var filmfiguren Indiana Jones, en arkeolog som drar på mange eventyr. Olaiya elsket at Jones kunne være professor ved et universitet og samtidig være veldig eventyrlysten. Han pleide å tenke for seg selv: "Tenk om jeg var Indiana Jones på min egen måte."
Eventyret begynner
Å bli lege var ikke alltid Olaiyas drøm, men det ble et tydeligere alternativ for ham da han kom til slutten av videregående skole. Det var en jobb der han ville få ha med mennesker å gjøre, dra på eventyr og bruke sine vitenskapelige kunnskaper. Han innså at han ville få gjøre det han likte, og at det også ville være "en god utfordring".
Olaiya sier at skolen var veldig vanskelig da han begynte å forberede seg til å bli lege, fordi det var mye han måtte studere. Han innrømmer at han slet med det, men da han begynte på studiet ved University of Exeter, sier han: "Det var da moroa begynte". Han elsket å dra på eventyr og drive med utendørsaktiviteter mens han studerte der. Det var også på denne tiden han begynte å jobbe med Capital Air Ambulance i Devon.
Snakker om vitenskap
I 2016 deltok Olaiya i programmet FameLab, verdens lengstlevende konkurranse i vitenskapskommunikasjon (se faktaboks). Vitenskapskommunikasjon handler om å dele vitenskapelige ideer med et publikum, og dette var en ferdighet han ønsket å utvikle. "Målet mitt med å delta i FameLab var rett og slett å utvikle ferdighetene mine innen vitenskapskommunikasjon, fordype meg i et fellesskap av likesinnede og lære", sier han. Olaiya bestemte seg for å holde et foredrag på tre minutter om vitenskapen om lykke. Selv om han bare hadde kort tid til rådighet, klarte han likevel å klemme inn en dans og en sang eller to.
Året etter stilte han opp igjen. Denne gangen var det nære på at han ikke rakk det, for han måtte kjøre til Wales fra Devon etter å ha avsluttet et skift på jobben. Veiene var så trafikkerte at han kom en time for sent. Arrangementet var over, men han spurte om han fortsatt kunne holde foredraget sitt. Han ville ikke engang konkurrere om å vinne lenger, han ville bare ha det gøy på scenen. Foredraget ble en suksess, og Olaiya gikk videre til FameLabs nasjonale finale. Han synes programmet er "fantastisk" fordi det er morsomt og oppmuntrer folk til å utfordre seg selv og snakke på en scene.
Å se dobbelt
Vitenskapsformidling er fortsatt en viktig del av Olaiyas jobb - nå er han en av programlederne på Operation Ouch! på CBBC. Han jobber sammen med tvillingbroren Dr. Raphael. Han hørte først om Operation Ouch! da noen fra FameLab fant ut at tvillingbroren hans også var lege, og foreslo at han skulle sjekke ut et TV-program som ble presentert av et annet tvillingpar som heter Dr. Chris og Dr. Xand. Pussig nok endte Olaiya-tvillingene opp med å jobbe på det samme programmet. Olaiya sier at han synes det er veldig gøy å jobbe med broren, og til tross for litt søskenkrangling er mye av det folk ser på hjemme bare de to som "improviserer og har det gøy".
Olaiyas viktigste råd til alle unge legespirer er å jobbe knallhardt på skolen og "fordype deg så mye du kan i det vitenskapelige og det menneskelige aspektet, for du kan ikke ha det ene uten det andre i medisin"

HELIKOPTERHJELP Ambulansehelikoptrene rundt om i Storbritannia tar av på mer enn 126 oppdrag hver dag.

Hva er FameLab?

FameLab er et prosjekt som ble opprettet av Cheltenham Festivals i 2005 for å bidra til å fremme nye stemmer innen vitenskapen. I løpet av et tre minutter langt foredrag må deltakerne imponere dommerne med en vitenskapelig demonstrasjon. Blant tidligere deltakere finner vi Dame Maggie Aderin-Pocock. Men det er ikke bare for voksne. FameLab Academy oppfordrer studenter til å diskutere vitenskap på engasjerende måter. Tidligere i år holdt FameLab sitt første arrangement i Antarktis. Årets Cheltenham Science Festival (3.-8. juni) feiret 20 år med FameLab. Finn ut mer på cheltenhamfestivals.org/science

FameLab trosset kulden i Antarktis.

Daisy Dobrijevic finner ut mer om vår plass i verdensrommet, og avdekker Melkeveiens hemmeligheter, fra dens virvlende armer til monsteret som lurer i dens hjerte.

Melkeveigalaksen er omtrent 100 000 lysår i diameter og omtrent 1 000 lysår tykk.

Tette skyer av gass og støv blokkerer stjernelyset.

Melkeveien er formet som en flat pannekake, så sett innenfra danner den et langt, tynt bånd.

Gaia kartla posisjon, farge og lysstyrke til 1,8 milliarder stjerner.

tenk deg at du prøver å tegne et kart over hele nabolaget ditt - hver gate, hvert hus, hver lyktestolpe. Forestill deg nå at nabolaget er Melkeveien, vår egen galakse. Den er 100 000 lysår bred (et lysår er den avstanden lyset tilbakelegger på ett jordår) og inneholder milliarder av stjerner. De siste ti årene har romteleskopet Gaia fra Den europeiske romfartsorganisasjonen (ESA) jobbet med å lage det mest detaljerte kartet over Melkeveien noensinne.
Siden 2013 har Gaia nøye satt sammen et tredimensjonalt kart over galaksen vår. Ved å arbeide med utrolig presisjon og ta mer enn tre billioner observasjoner har romfartøyet oppdaget posisjonene, bevegelsene og lysstyrken til nesten to milliarder stjerner. Takket være denne fantastiske, høyteknologiske maskinen vet vi mer om vårt kosmiske nabolag enn noen gang før.
Nå begynner imidlertid Gaias drivstoffreserver å ta slutt, og romsonden gjør seg klar til å pensjonere seg. Så hva oppdaget den? Og hva er det neste vi skal gjøre for å utforske vårt kosmiske hjem? La oss ta en reise gjennom Melkeveien for å finne ut av det.

i

Et kunstnerisk inntrykk av ESAs Gaia-satellitt.

Visste du det? Melkeveien vokste ved å svelge mindre galakser.

Sentral utbuling.

Omega Centauri - en kuleformet stjernehop som inneholder rundt 10 millioner stjerner.

Lang reise                 Det tar omtrent 240 millioner år for solsystemet vårt å sirkle rundt Melkeveien én gang.

Et supermassivt svart hull sitter i Melkeveiens hjerte.

Lysere soner viser områder der det er flere stjerner.

Den store magellanske sky - en dverggalakse som går i bane rundt Melkeveien.

Den lille magellanske sky - en dverggalakse som går i bane rundt Den store magellanske sky.

Gaias 3D-kart over Melkeveigalaksen.

NASAs visualisering av et svart hull.

Melkeveien sett fra jorden.

Vera C. Rubin-observatoriet.

Forskjellige navn               I Kina er Melkeveien kjent som "Silver River", og i det sørlige Afrika kalles den "Backbone of Night".

Vårt kosmiske nabolag
Melkeveien er en "sperret spiralgalakse". Den er 13,6 milliarder år gammel, og dens lange, buede spiralarmer slynger seg rundt et lyst sentrum som inneholder et supermassivt svart hull kalt Sagittarius A*. et svart hull er et sted i verdensrommet der tyngdekraften er så sterk at ikke engang lyset kan unnslippe. Dette grådige beistet er like massivt som fire millioner soler. Reiser du ut fra Sagittarius A* - omtrent 150 000 billioner kilometer (eller 26 000 lysår) - finner du en ganske søvnig forstad som kalles Orion-armen. Her finner du solsystemet vårt, planeten Jorden og selvfølgelig oss. Dette er vårt hjem.
Innenfra og ut
I århundrer trodde folk at Melkeveien var hele universet. På 1920-tallet beviste imidlertid astronomer som Edwin Hubble det motsatte. Ved å måle stjernenes bevegelser oppdaget astronomene at Melkeveien bare er én av hundrevis av milliarder av galakser.
Du kan se ditt kosmiske hjem med dine egne øyne. En mørk kveld, langt unna lysforurensning, kan du prøve å se etter et disig "melkeaktig" bånd som strekker seg over himmelen. Det er dette båndet av svakt lys som har gitt galaksen vår navnet sitt. Lyset kommer fra Melkeveiens "bule", en tett samling av stjerner nær galaksens sentrum. Faktisk tilhører alle stjernene du kan se uten teleskop eller kikkert Melkeveien.
Møt naboene
Melkeveien er hjem til mer enn 100 milliarder stjerner - og sannsynligvis mange flere planeter enn det. Noen av disse planetene, såkalte slyngelplaneter, har ikke en gang en egen stjerne å gå i bane rundt; de driver gjennom rommet alene.
Melkeveien er også fylt med stjernetåker - enorme skyer av gass og støv der nye stjerner blir født. I disse stjerneskjermene tar babystjernene sine første skritt ut i universet.
Og så er det de svarte hullene - de mystiske og mektige beboerne i galaksen vår. Forskere anslår at Melkeveien inneholder rundt 100 millioner av dem. Og la oss ikke glemme den merkeligste beboeren av dem alle - noe som kalles "mørk materie". Vi kan ikke se den, men vi vet at den er der fordi vi kan observere hvordan dens tyngdekraft trekker i stjerner og galakser. Det er som en usynlig kraft som former hele vårt galaktiske nabolag.
Et øye på himmelen
Før Gaia hadde astronomene en generell idé om hvordan galaksen vår så ut, men detaljene var uklare. vi forsto ikke helt formen, hvordan den beveger seg eller dens historie.
På 1950-tallet oppdaget forskere at Melkeveiens skive (et område som inneholder de fleste av galaksens stjerner) var litt vridd ut av form, i stedet for å være en flat skive, men de visste ikke hvorfor. Takket være Gaia vet vi nå at det skyldes en pågående kollisjon med en mindre galakse - mest sannsynlig dverggalaksen Sagittarius - som har smadret gjennom Melkeveien tre ganger allerede. Denne lille galaksen har gått i bane rundt vårt større system i milliarder av år, og den er sakte i ferd med å bli revet fra hverandre. Akkurat som en stein som kastes i vann, har de gjentatte kollisjonene sendt krusninger gjennom Melkeveien og fått galaksen vår til å bøye og fordreie seg.
Et av de kuleste funnene fra Gaia er den gigantiske Radcliffe-bølgen. Dette enorme båndet av gass, der nye stjerner blir født, er 9000 lysår langt. Forskerne vet fortsatt ikke hva som gir den sin merkelige form. Oppdagelsen får dem til å revurdere hvordan de forstår Melkeveiens 3D-form.
Gaias skarpe øyne har til og med oppdaget "løpske" stjerner som løper bort fra Melkeveiens hovedskive. De fleste ble sannsynligvis kastet ut av stjernehoper av tyngdekraften fra andre stjerner, eller sprengt vekk da en stjerne i nærheten eksploderte, men tre av dem beveger seg for fort til at disse forklaringene er holdbare, og forskerne er forundret. En av dem vil til og med unnslippe galaksen vår for alltid.
Hva blir det neste?
Gaia har revolusjonert vår forståelse av Melkeveien, men det er fortsatt mye å lære. Det er en veldig spennende tid for astronomien, med mange nye oppdrag som skal bidra til å besvare store spørsmål som for eksempel hvordan ble Melkeveien dannet? Hva skjuler seg i dens dyp? Kan det finnes noen verdener der ute som ligner på jorden?
ESA jobber med flere spennende oppdrag, blant annet Plato, et romfartøy som skal lete etter nye verdener. LISA er et rombasert observatorium som skal lete etter gravitasjonsbølger - bølger i rommet forårsaket av massive kosmiske hendelser som kolliderende svarte hull eller stjerner som eksploderer på slutten av sin levetid i form av enorme supernovaer. I mellomtiden gjør NASAs Nancy Grace Roman Space Telescope seg klar til å skytes opp i mai 2027. Oppdraget vil skanne Melkeveien på jakt etter mørk materie og fjerne planeter.
Tilbake på jorden forventes de første vitenskapelige bildene fra det nye Vera C. Rubin-observatoriet i Chile senere i år. Disse vil bidra til å kartlegge Melkeveigalaksens struktur og utvikling. Det vil også samle inn mer informasjon om stjernenes bevegelser og bidra til å kaste lys over noen av de største mysteriene i verdensrommet.
Neste gang du ser opp på nattehimmelen, husk at du ser på vårt kosmiske nabolag, et sted fullt av stjerner, planeter og mysterier som venter på å bli avdekket. Takket være Gaia har vi nå et mye bedre kart over vårt hjem i galaksen. Men det finnes fortsatt store områder med ukjent territorium å utforske - med nye romferder i horisonten er det mye mer igjen å oppdage.

En illustrasjon av en useriøs planet.

Mystisk materie                Melkeveien har en "halo" av mørk materie - et mystisk stoff vi ikke kan se, men som utgjør rundt 90 % av galaksen vår.

En illustrasjon av Melkeveien fra utsiden, som viser den sentrale utbuktningen og spiralarmene.

Møt en astronom

Sarah Kendrew Astronom ved Den europeiske romfartsorganisasjonen
Hva er ditt favorittfakta om Melkeveien? den har et supermassivt svart hull i sentrum, med en masse tilsvarende fire millioner soler.
Hvorfor er det viktig å forstå galaksen vår?  melkeveien er vår hjemgalakse, og en av milliarder av galakser i universet. Det er en av svært få galakser der vi kan studere enkeltstjerner, fra de blir født til de dør. Kunnskapen vi har opparbeidet oss på bakgrunn av dette, har gjort det mulig for oss å forstå universet bedre.
Kan Melkeveien krasje inn i en annen galakse?
Ja! Om ca. 4,5 milliarder år vil Melkeveien kollidere og smelte sammen med en annen stor galakse, Andromeda, og de to vil slå seg sammen og danne en ny, større galakse.
Finnes det andre steder der det kan finnes liv?
Vi tror at ismånene til de ytre planetene i solsystemet vårt er svært interessante steder å lete etter liv - det er oppdrag på vei til Jupiter akkurat nå, og det er planlagt flere oppdrag til Saturns måner Titan og Enceladus i fremtiden.
Hva er det merkeligste vi har funnet?
I 2024 oppdaget Gaia et lite svart hull svært nær oss - mindre enn 2000 lysår fra solen Solen. Gaia BH3 er bare 30 ganger så stort som sola vår.

Romfartøy: ESA/ATG medialab; Melkeveien: ESA/Gaia/DPAC; CC BY. SA3.0 IGO. Takk og lovord: A. Moitinho - NASAs Goddard Space Flight Center - Jeremy Schnittman - Hernan Stockebrand/StarStaX - Ben Rose Photography - ESA:Gaia:DPAC - Stefan Payne-Wardenaar - Alamy - Getty Images

Et kunstnerisk inntrykk av NASAs romteleskop Roman.

Kan vi bruke vulkaner til å lage elektrisitet?

Finn ut om mennesker kan utnytte jordens brennende dyp for å generere energi.

et ville være både farlig og upålitelig å omdanne glødende lava fra en aktiv vulkan til elektrisitet. Det er vanskelig å vite når vulkaner får utbrudd - de er uforutsigbare - og lavaen kjøles ned altfor raskt. Mange land har imidlertid funnet måter å utnytte vulkansk varme til å generere elektrisitet på.
Geotermisk energi er varme som produseres av naturlige prosesser dypt nede i jorden. I de fleste områder varmer denne varmen bare opp bergarter og underjordisk vann nær overflaten. I vulkansk aktive områder er den imidlertid mye mer intens. Noen ganger er det nok til å smelte stein og danne magma (smeltet stein).
Utnyttelse av en eksplosiv kraft
Vulkaner fungerer som gigantiske skorsteiner som løfter magma nærmere jordoverflaten. Noe av denne smeltede steinen kan bryte ut på overflaten, men mesteparten blir værende under bakken og varmer opp omkringliggende bergarter og vann. Der det oppvarmede vannet stiger opp til overflaten, kan man finne varme kilder som kan vare i tusenvis av år.
For å utnytte denne energien identifiserer ingeniørene områder der magmaen ligger nær overflaten. Deretter borer de dype hull ned til de oppvarmede bergartene og vannet. Disse brønnene fører vann eller damp opp til overflaten, der det kan ledes inn i en kraftstasjon for å få turbiner (et roterende hjul med vifteblader) til å spinne og generere strøm. Etter at dampen har produsert elektrisitet, kjøles den ned og kondenseres til varmt vann. Deretter pumpes det tilbake til undergrunnen for å varmes opp igjen.
Jorden produserer hele tiden varme. Denne varmen kommer fra radioaktive (ustabile) grunnstoffer dypt inne i planeten og restvarmen fra da jorden ble dannet for rundt 4,5 milliarder år siden. Dette betyr at geotermisk energi er en pålitelig og fornybar energikilde. Geotermiske kraftverk produserer mye mindre forurensning, avfall og skadelige klimagasser enn forbrenning av kull, gass og olje, eller bruk av kjernekraft.
Geotermiske energikilder kan vare i flere tiår, og i motsetning til andre fornybare energikilder - som sol- og vindkraft - er den tilgjengelig hver dag, året rundt.
Lokalisering av hot spots
Geotermisk energi brukes allerede mange steder i verden, særlig i regioner med mye vulkansk aktivitet. På Island kommer for eksempel nesten all elektrisitet fra fornybare kilder, og geotermisk energi står for omtrent en fjerdedel. Landet ligger på toppen av mange aktive vulkaner, noe som gjør det til et perfekt sted for geotermiske kraftverk.
Noen amerikanske delstater, deriblant California og Nevada, har geotermiske kraftverk takket være sine vulkanske regioner. Andre aktive geotermiske områder, som Yellowstone nasjonalpark i Wyoming, er imidlertid beskyttet mot utbygging.
Ulemper med geotermisk kraft
Så hvorfor brukes ikke geotermisk energi i like stor grad som vind- eller solenergi? For det første må geotermiske kraftverk ligge i nærheten av vulkaner eller andre steder der det er uvanlig varmt under overflaten. Disse områdene er ofte avsidesliggendee og langt fra store byer eller industrier som trenger elektrisitet. For det andre er det dyrt å bore dype brønner og bygge kraftstasjoner. Men de langsiktige fordelene med geotermisk energi oppveier som regel de innledende kostnadene. For det tredje kan boring og pumping av vann under trykk i noen tilfeller forårsake små jordskjelv. Forskere og ingeniører jobber med å forutsi og håndtere denne effekten.
Til tross for disse utfordringene kan utnyttelse av jordens naturlige varme skape en fornybar, pålitelig og ren energikilde. Etter hvert som teknologien blir bedre, vil geotermisk energi komme til å lyse opp folks liv på stadig flere steder i verden. Vulkaner er påminnelser om et stort kraftverk dypt under bakken som venter på å bli utnyttet.

Varmt vann ved et geotermisk kraftverk.

Slik fungerer et geotermisk kraftverk

Varmt vann blir til damp

4

Dampen avkjøles tilbake til vann

Damp får en turbin til å snurre rundt for å lage strøm

Varmt vann stiger opp i en brønn

5

Vannet pumpes tilbake til undergrunnen

Skrevet av David Kitchen
Førsteamanuensis i geologi, University of Richmond
Publisert i samarbeid med theconversation.com

Anak Krakatau - en vulkan i Indonesia.

Varme greier Indonesia ligger i et svært aktivt vulkanområde som er kjent som Stillehavets "Ring of Fire" Landet har 127 aktive vulkaner.

KODING   KLUBB

Lag en gjett flagget-lek

Spør venner og familie.

Velg tilfeldige flagg

Flaggsprite

1Opprett et nytt Scratch-prosjekt på rpf.io/guess-the-flag-sn.  Klikk på knappen Lag en liste i Variabler (helt til venstre). Kall den nye listen din "valgte flagg". Lag deretter en ny variabel som heter "flaggnummer".
2I Mine blokker klikker du på knappen Lag en blokk. Kall den "velg tilfeldig flagg". Nå bygger du skriptet nedenfor på Flag-sprite. Pass på at dette skriptet er atskilt fra flaggliste-skriptet som allerede ligger i kodingsruten.

Vis flaggene

1Clag en ny blokk og kall den "kloneflagg".
2Sett sammen skriptet nedenfor på Flagg-sprite.

TOPP TIPS! Det finnes flere flagg under fanen Kostymer.

Spørsmål og svar

Abby Sprite

1På flaggsprite, add flere kodingsblokker under den grønne flaggblokken for å bygge det første skriptet (til høyre). Lag deretter det neste skriptet (helt til høyre). Du må opprette en ny variabel, en ny blokk og en ny melding som skal sendes ut.
2 Opprett en ny sprite som heter Abby, og bygg det siste skriptet (nederst til høyre). Klikk på det grønne flagget for å teste spillet ditt. God fornøyelse!

TOPP TIPS! Sørg for at alle lister og variabler er avmerket.

Lag bakte havregryn

Denne vintervarmeren er en god energiboost før skolestart.

Hva du trenger
40 g havregrøt
1 ss lønnesirup
1 lite egg
100 g yoghurt naturell
Vaniljeessens
100 g blåbær, eller annen frukt du liker
Blandebolle
Visp
Ramekin

Instruksjoner
1Forvarm ovnen til 200°C/ vifte 180°C/ gass 6.
2Bland sammen havregryn, lønnesirup, egg, yoghurt og et par dråper vaniljeessens i en bolle.
3Når du har blandet det godt sammen, kan du tilsette de fruktkombinasjonene du liker - blåbær, bringebær, litt oppkuttet eple eller en håndfull sjokoladebiter som en ekstra godbit. Det er opp til deg.
4Når du er fornøyd, heller du blandingen i en form og setter den i ovnen i 25-30 minutter, eller til den blir gyllenbrun.
5 La den avkjøles i noen minutter, før du legger på en klatt yoghurt og setter tennene i den. Velbekomme!

Hvordan virker det?
Havre inneholder fiber - de delene av en plante som fordøyelsessystemet ditt ikke kan bryte ned - og kjemikalier som kalles karbohydrater. Disse består av sukkermolekyler som er knyttet sammen i lange kjeder. Kroppen fordøyer havre langsomt, noe som gir deg en jevn tilførsel av energi og holder sultfølelsen unna. Egg er fulle av vitamin E, som er en antioksidant som bidrar til å beskytte kroppens celler. Yoghurt inneholder mye protein, noe som også bidrar til at magen føles mett. Frukt, inkludert blåbær, er fulle av vitaminer, og de teller med i de fem om dagen.

Jøss! Mennesker har spist blåbær i 13 000 år.

En flott måte å starte dagen på.

Bygg en Da Vinci-bro

mesteroppfinner                 I tillegg til broen oppfant Da Vinci også fallskjermen, helikopteret og panservognen.

Bruk din indre ingeniør og bygg en bro som kan stå oppreist uten støtter.

Hva du trenger
12 blyanter (vi brukte 4 gule og 8 røde)
32 gummistrikk
En hjelper

Test broen din ved å laste den med bøker.

Hvordan fungerer den?
Da Vinci-broen ble designet av den berømte kunstneren og oppfinneren Leonardo da Vinci rundt 1480. Han ønsket å lage en bro som kunne transporteres enkelt og monteres raskt uten bruk av verktøy. broens styrke ligger i konstruksjonen. De sammenkoblede blyantene danner en struktur som blir sterkere etter hvert som du legger vekt på den. Den overordnede designen er basert på enn bue, som er svært sterk fordi den fordeler belastningen jevnt og sikrer stabilitet. denne videoen gir mer detaljerte instruksjoner om hvordan du bygger en Da Vinci-bro: tinyurl.com/SN-Davinci

1 Vikle en gummistrikk rundt hver ende av fire gule blyanter. Pakk deretter tre gummistrikk rundt hver av de resterende åtte (røde) blyanter - én på hver en i hver ende og en i midten.

2 Ta to gule blyanters og legg den første på en flat overflate. Deretter, lene en rød blyant på hver ende (berører det elastiske båndet). Nå skal dusnøre den andre gule blyanten på toppen av de røde blyantene.

3 Lift den første blyanten oppog veldig forsiktig skyv forsiktig to røde blyanter gjennom åpningen mellom de gule blyantene. Dette trinnet er ganske vanskelig, så det kan hende du må å ask noen til å hjelpe deg med det.

Richard Butcher

4 Slide aannen gul blyant under de to røde blyantene på høyre side. Løft den opp, og før to røde blyanter til inn i åpningen.

5 Gjenta trinn 3 og 4slik at du har en bro med fire blyanter som går over midten, som vist på bildet over.

6 Lfyll opp Da Vinci-broen din med bøker eller noe annet og se hvor mye vekt den kan holde.

konfetti popper

Opprett en

Feir det nye året og lær om energioverføring på samme tid.

Hva du trenger
Ballong
Saks
Kjøkkenrull tube
Selvklebende tape
Innpakningspapir
Papirkonfetti

Hvordan fungerer det?
Denne aktiviteten handler om energioverføring. Når du trekker ballongen tilbake, lagres potensiell energi - dette er den energien et objekt har. Når du slipper ballongen, overføres den potensielle energien til kinetisk energi - det er den energien som objekter har når de beveger seg. Ballongen driver luften i røret fremover og skyver papirkonfettien ut av røret og opp i luften.

rex shutterstock

1 Tdvs. ballongen din på slutten mens den er tømt for luft. Deretter hakk toppen av ballongen ballongen slik at la bare knutentede enden.

3 Wrap litt innpakningspapir rundt røret kjøkkenrullerøret for å få det til å se fancy. Lim det fast med teip.

2 Cut a kjøkkenrullrøret på midten og strekk den åpne enden av ballongen rundt røret. Fest den på plass ved hjelp av klebrig tape.

4 Nå skal du ffyll den åpne enden av røret med masse papirkonfetti. Sikt den mot himmelen og trekk ballongknuten ned nedover og slipp den deretter. Pang!

For å avfyre popperen trekker du knuten tilbake og slipper den.

CLUE: Hva er disse merkelige gjenstandene i vannet? Du kommer til å flippe ut når du skjønner det!

Guy Edwardes / naturepl.com

Spinner

6

10

SPILL

PÅ

21

8

Spillebrikke

9

Joe Fletcher kaster terningen og dykker ned i brettspillenes vidunderlige verden.

24

om du spiller på deltid eller er en stor fan, er det en god sjanse for at du og familien din kommer til å sitte rundt et bord og spille brettspill i julen, men visste du at det er mye vitenskap i familiens spill? Brettspill er en flott måte å øke hjernekapasiteten på, de hjelper deg med hukommelsen og gjør deg til og med til en bedre taper.
Så la oss kaste terningen og finne ut hvordan favorittspillene dine lages, hvordan de kan gjøre deg enda smartere, og hvordan DU kan bli en brettspilloppfinner.
Hemmeligheten bak suksess
Det er nesten umulig å finne én spesiell ingrediens som gjør et brettspill til en sikker suksess, for det finnes så mange forskjellige typer spill der ute, med utallige ulike måter å vinne på. Noen av dem, som Ludo og Snakes and Ladders, er helt avhengige av flaks. Andre er avhengige av taktikk og beslutningstaking. Sjakk, for eksempel, har blitt kalt et "abstrakt strategispill", noe som betyr at det ikke har en åpenbar historie og involverer lite eller ingen flaks.
Shanon Lyon, som er ekspert på spillutvikling hos brettspillselskapet Ravensburger, mener likevel at det er noen trekk som du finner i mange populære brettspill, selv om det ikke gjelder alle. Hun forteller The Week Junior Science+Nature at for henne er det viktig å ha minst ett "meningsfylt valg" - en mulighet for spilleren til å ta en beslutning som påvirker utfallet av spillet. Hun forteller at etter hvert som barna blir eldre, inneholder spillene flere og flere slike valg.
Finnes det andre viktige ingredienser i oppskriften på et godt brettspill? Lyon mener at i et familiespill er det viktig at alle rundt bordet - uansett alder - har det gøy. Hun sier: "Vi snakker mye om "paritet" i barnespill - at alle skal ha like store sjanser til å vinne. Du vinner ikke bare fordi du er eldre."
Det er klart at det er viktig å ha det gøy i et spill, selv om Jonas Resting-Jeppesen, spillansvarlig i Bezzerwizzer Studio, foretrekker å si "en god opplevelse". Dette er noe litt annet. "Den gode opplevelsen" kan også være noe der du føler deg smart, sier Resting-Jeppesen

41

52

19

BRETTSPILLDESIGN

Brett (spilleflate)

Terning

Spillkort

En klassiker gjennom alle tider Royal Game of Ur oppsto for rundt 4 600 år siden og er verdens eldste brettspill som kan spilles.

Brettspill lærer bort mange ferdigheter og bringer unge og gamle sammen.

Spill lærer deg å være en god taper.

Det lange spillet Det lengste sjakkpartiet noensinne fant sted i 1989 og tok over 20 timer.

Alle brikker, kort og andre deler av et brettspill er nøye utformet.

forteller Vitenskap+Natur. "Du ler kanskje, men det er underholdende på den måten at det får meg til å føle meg smart. Det får meg til å le, det får meg til å reise meg og rope. Det får meg til å dele ut high-fives til kompisene rundt meg."
Øker hjernekapasiteten
Brettspill kan være mye mer enn en måte å få tiden til å gå på. Visste du at de kan gi kroppen din et langsiktig løft? Forskning har vist at det å spille brettspill forbedrer mange ferdigheter som hjelper deg i hverdagen. For eksempel innebærer spill ofte å løse gåter eller å planlegge og tenke nøye gjennom beslutninger, noe som kan være nyttig i forbindelse med for eksempel skolearbeid. Spillere kan prøve å analysere hva som skjer og forutsi fremtidige utfall i forsøket på å vinne - ferdigheter som kan komme godt med når man skal takle problemer i hverdagen.
For å vinne et spill må du noen ganger finne ut hva andre tenker. Å gjøre dette for å komme foran familie eller venner i et spill kan kanskje føles litt sleipt, men fordi du må ta hensyn til en annen persons motiver og behov, kan det hjelpe deg til å bli mer empatisk (forstå hvordan andre har det). Dette er en viktig emosjonell ferdighet i livet.
Det er også noe veldig hjernevitenskapelig ved alt dette. Spilling styrker den prefrontale cortex og hippocampus i hjernen. Den prefrontale cortex, som ligger helt fremme i hjernen, er viktig for funksjoner som hukommelse, planlegging og problemløsning. Hippocampus bidrar til læring, hukommelse og følelser.
Et av de viktigste spillene som Bezzerwizzer Studio har produsert, er BrainBox, et enkelt spill som bruker kort og en terning. James Royston, som jobber for selskapet, sier at BrainBox har "fordeler når det gjelder hukommelse og observasjon", og at dette er svært viktige læringsferdigheter.
Resting-Jeppesen forteller at brettspill virkelig hjalp et av barna hans med matematikken da han begynte på skolen. Han spøker med at spill ikke alltid gir oss positive følelser, og at noen spill kan "få deg til å slå i bordet" i sinne, men han mener at selv frustrerende brettspillopplevelser kan ende opp med å bli noe positivt. Han sier: "Barn som spiller spill tidlig, lærer seg å tape med ynde (uten å være en dårlig taper)."
Å lage et brettspill
Brettspill begynner med ideer som, ifølge Shanon Lyon, kan komme fra mange forskjellige steder. De kan komme fra noen som jobber i selskapet, eller fra oppfinnere som ofte er helt vanlige folk. Takket være ting som nettmøter er det mye enklere for folk å komme med ideer enn før ideer enn tidligere. Lyon forteller at hun til og med har mottatt pitcher (ideer til spill) fra unge mennesker - så hvorfor ikke prøve å komme opp med din egen bestselger?
"Vanligvis ser vi det vi kaller et "one sheet"," sier hun. "Det er bare ett ark som beskriver spillet. Hva slags spill er det? Hvilken alder er det for? Hvor lang tid tar det å spille? Hva er markedsføringskroken (det som får det til å selge)? Det kan også være litt som filmpitcher. "Det er Scrabble som møter Twister", eller noe sånt
Noen ganger, sier Resting-Jeppesen, er det noen som har en "idé vi ikke kan ignorere". I andre tilfeller ser Bezzerwizzer Studio at brettspillspillere ønsker seg en bestemt type spill, og da lager selskapet et spill i denne stilen. Dette var tilfellet med Bezzerwizzer-spillet Hint, der spillerne må snakke om, tegne, mime eller nynne noe uten å si de faktiske ordene.
Testing, testing, testing..
En idé fører til en prototype, som er en tidlig versjon. Deretter begynner spillet å ta form - med mye hardt arbeid fra mange forskjellige mennesker.
Shanon Lyon forteller at Ravensburger teamet vanligvis har en spillutviklingssjef, en art director som tar seg av spillets kunst og stil, en prosjektleder som sørger for at alle overholder tidsfristene, og en produksjonssjef som samarbeider med fabrikken der spillet blir laget.
Det er også viktig å teste spillene med ekte spillere, men det er vanskeligere å få nøyaktige resultater enn du kanskje tror. Lyon sier at yngre mennesker har en tendens til å være ærlige om følelsene sine, og vil bare si at de kjeder seg eller forlate bordet hvis de ikke liker et spill. Voksne derimot vil si at de har hatt det gøy selv om de ikke har det, som regel fordi de er redde for å såre noen. "Du må følge nøye med på kroppsspråket", sier Lyon. "Hvor er personens oppmerksomhet? Soner de ut? Ser de på telefonen sin? Følger de med på andres tur? Er de investert (interessert) i det?"
Til slutt er det avgjørende å sørge for at et spill er iøynefallende og pakket inn på en måte som gjør at det skiller seg ut i butikkhyllene. Som merkevaresjef i Bezzerwizzer Studio er det James Roystons jobb å sørge for at denne delen av prosessen blir en suksess. "Vi legger ned veldig mye arbeid i emballasjen og måten vi kommuniserer hva spillene våre gjør og hvordan de fungerer", sier han.
Pakker sammen
I denne artikkelen er det på tide å pakke ned delene. Forhåpentligvis har du lært at brettspill er langt mer enn det man ser ved første øyekast. Selv om det ikke finnes noen hemmelig ingrediens som binder dem sammen, finnes det kanskje én hemmelighet bak suksessen deres.
Ava Garfinkel, spilldesigner hos Hasbro, sier: "Hvem som helst kan bli spilldesigner. Alt du trenger for å komme i gang, er papir og penner, og så er det ubegrensede muligheter for hva du kan lage." Har du en idé til et brettspill? Da er det på tide å kaste terningene.

Prefrontal cortex

Hippocampus

Deler av hjernen.

Møt en spilldesigner

Rex Shutterstock - Alamy - Getty Images - Ravensburger - BrainBox - Ava Garfinkel

Ava Garfinkel spilldesigner hos hasbro
Hva er det beste med jobben din?
Å kunne jobbe med merkevarer som jeg vokste opp med å spille.
Hvilket spill er du mest stolt av?
Monopoly Go! Jeg ble tildelt det bare to måneder etter at jeg begynte hos Hasbro, og det var en flott måte å raskt lære det grunnleggende om spilldesign på.
Hva er det vanskeligste med å jobbe med brettspill?
Å prøve å skille mellom hva jeg liker med spill og hva forbrukerne liker med spill. Det er viktig å huske at bare fordi jeg liker et spill, betyr ikke det at det er riktig for forbrukerne.
Hva er ditt favorittbrettspill?
Mitt favorittbrettspill skifter hver uke, men en klassiker er Catan. Spesielt med tanke på hvor mange utvidelser (tillegg) det har.
Hvorfor liker du brettspill?
Jeg elsker måten brettspill bringer folk sammen på. Spesielt i familiesammenkomster og høytider er brettspill en fin måte å ha det gøy på tvers av alle generasjoner.

Brettspill går gjennom mange utviklingsstadier.

Barn er de beste spilltesterne.

En global suksess Det populære brettspillet Monopol er oversatt til 47 språk.

Et eldgammelt utbrudd
Crater Lake i Oregon, USA, er den dypeste innsjøen i USA og den sjuende dypeste i verden. Den ble dannet for 7 700 år siden, da en gammel vulkan ved navn Mount Mazama fikk et voldsomt utbrudd. Før utbruddet var Mount Mazama rundt 3700 meter høyt (nesten tre ganger høyere enn Ben Nevis, Storbritannias høyeste fjell). Eksplosjonen var så kraftig at den blåste av toppen og fikk fjellet til å kollapse innover, noe som skapte et krater som var seks kilometer bredt. Over tid ble hullet fylt med snø og regnvann, og dannet en strålende blå og usedvanlig klar innsjø. Vulkanen som skapte Crater Lake, har ikke vært aktiv på mer enn 5000 år.

Alamy

mirror Lake

trollmannens gryte Øya midt i Crater Lake kalles Wizard Island. Den ble dannet av tre undervannsvulkaner.

Kontrolling av været

Brukes teknologi til å endre været, eller er det science fiction?

h

va ville du synes om å kontrollere været? Kanskje du ville skapt en snørik dag i desember eller fått regnet til å forsvinne om sommeren? Folk har ønsket at de kunne kontrollere været opp gjennom historien, men er det faktisk mulig? Forskere tror at teknologi kan hjelpe oss mennesker med å styre været, og gjøre stormer og oversvømmelser mindre skadelige. Noen tror imidlertid at skumle grupper bruker hemmelige innretninger for å kontrollere himmelen. La oss undersøke dette mysteriet og kanskje få litt solskinn inn i dette tåkete temaet.
Alle skyer har sin lyse side
Værmodifisering (endring av været) finner allerede sted. Den mest populære teknikken kalles "cloud seeding". Her flyr et fly over skyene og sprøyter små saltpartikler - ofte sølvjodid - ut i luften for å få regn eller snø til å dannes.
Skyer består av små vanndråper som dannes i høyder der kalde temperaturer omdanner vanndamp til væske. Dråpene kan være underkjølte (under vannets frysepunkt, men fortsatt flytende). Når det tilsettes skyfrøpartikler, fryser dråpene og faller ut av skyen som isete snø eller regn.
En av de mest kjente bruksområdene for skysåing var under OL i Beijing i 2008. Den kinesiske regjeringen spredte regnskyer og sørget for at det holdt tørt under åpningsseremonien. Det fungerte så bra at det fortsatt brukes for å holde himmelen klar under store helligdager i Kina. Skysåing brukes også rundt om i verden for å bringe regn til tørre områder og redusere intensiteten (kraft) av stormer, mens enkelte skisteder bruker det for å øke snømengden om vinteren.
Storm i en tekopp
Mer underlig er det at noen mistenker at et forskningsanlegg kjent som HAARP (High-frequency Active Auroral Research Program) i Alaska, USA, styrer været - og skaper eller øker kraften i orkaner. HAARPs forskningsprosjekt går ut på å studere ionosfæren (det øvre laget av jordens atmosfære, som begynner ca. 40 miles over bakken). De fleste værsystemene oppstår imidlertid i troposfæren, som er det laveste laget i atmosfæren og strekker seg opp til omtrent ni mils høyde.
"Ingen skaper eller styrer orkaner", sier NOAA (National Oceanic and Atmospheric Administration), som har ansvaret for å overvåke klima og vær i USA. "Teknologien finnes ikke."
Mennesket endrer selvfølgelig været på en annen måte. Menneskelige aktiviteter som forbrenning av kull, olje og gass, jordbruk og hogst av skog er en viktig årsak til klimaendringene (langsiktige endringer i det globale værmønsteret). Mennesket kan kanskje ikke skape orkaner direkte, men vi endrer planetens atmosfære, og vi kommer til å merke effekten av dette.
En solstråle
Været kan fortsatt overraske oss, sier Kirsty McCabe fra Royal Meteorological Society. Meteorologi er studiet av værmønstre og atmosfæriske fenomener. "Vi har en veldig god forståelse", sier hun, "men det er alltid rom for forbedringer." Komplekse datamodeller forutsier værmønstre, men "noen ganger finner vi ut at det vi trodde vi visste, kanskje ikke var helt riktig."
Selv om mennesker kan påvirke små og spesifikke ting, som for eksempel nedbør, er det å skape alle typer vær - eller til og med å forutsi nøyaktig hva som vil skje om en uke - foreløpig en evne som er utenfor rekkevidde.

Skysåingskapslene blir avfyrt fra fly.

Avliver myter       Cloud seeding kan ikke skape skyer, bare påvirke skyer som allerede finnes.

Skremmende lynnedslag

I århundrer har folk rapportert at de har sett uhyggelige, glødende lyskuler sveve over bakken, og beskrevet hvordan de beveget seg - kastet gnister, gikk inn i hus og prellet av på overflater. Det er ikke romvesener, men kulelyn - det merkeligste av alle værfenomener. Denne sjeldne hendelsen skjer bare under tordenvær. Forskerne er imidlertid ikke helt sikre på hva som forårsaker det. To forskere på New Zealand har foreslått at det dannes når lynet treffer silisiumrik jord. Dette kan produsere glødende partikler som ser ut til å danse og sveve over bakken.

Kule lyn.

Varme lynnedslag Lyn er fem ganger varmere enn soloverflaten. Ved å styre dem med laser kan man forhindre skogbranner.

Uværsskyer i Canada.

MILJØ

HAVET AV AVFALL Hvert år havner rundt 14 millioner tonn plast i havet, der det kan skade livet i havet.

Jordens helter

VI
KAN VÆRE

Møt unge mennesker som deg, som gjør fantastiske ting for å bidra til å redde verden.

erden er i krise - kloden varmes opp, og dyrelivet er truet av utryddelse. Klimaendringene fører til mer ekstremvær og smelting av isbreer og polkapper, noe som igjen fører til problemer med å dyrke avlinger, stigende havnivå og skader på økosystemene. Klimaendringene er langsiktige endringer i verdens værmønstre, inkludert stigende temperaturer, forårsaket av menneskelige aktiviteter som hogst av trær og forbrenning av kull, olje og gass. Verden trenger superhelter - miljøkrigere som deg, som vet hva som må gjøres for å fikse planeten vår, og som er villige til å gjøre det.
Vi ville vite hva DU - leserne våre - mente om klimaendringene, så i novemberutgaven 2024 av Vitenskap+Natur i november 2024 ba vi deg om å forklare hva klimaendringene betyr for deg, og fortelle oss hva du gjør for å beskytte miljøet og hjelpe naturen.
En enorm 93 % av dem som svarte på vår "Planet Protectors" undersøkelsen sa at de forsto hva klimaendringer er, og 65 % av dere sa at dere er ekstremt bekymret for dem (se panelet på neste side).
Det er ingen tid å miste, men over hele verden gjør unge mennesker som deg små tiltak som fører til STORE endringer. La oss dra på en reise for å møte noen av disse unge, lidenskapelige og ressurssterke jordheltene ...

Klimaaktivisten Greta Thunberg er en av våre leseres miljøhelter.

Fantastiske trær Trær frigjør et spesielt kjemisk stoff som hjelper immunforsvaret vårt og får oss til å føle oss mer avslappet.

Dette bildet mangler.
Reb ser på ersätta med en svensk

Jack Dalton elsker å plante trær.

Plantera träd är ingen dum idé.

Beskytter dyr
Møt Aneeshwar Kunchala, ti år gammel, fra Warrington i England. Du husker ham kanskje fra Britain's Got Talent i 2022, der han ble kalt en "mini Sir David Attenborough". Da Aneeshwars lærer viste ham et bilde av en hval som hadde dødd på grunn av forurensning, visste han at han måtte gjøre noe for å hjelpe dyrelivet. Aneeshwar begynte å lage videoer på YouTube om favorittdyrene sine. De ble så vellykkede at han har begynt å presentere TV-programmer om dyrelivet.
Det er ikke bare Aneeshwar som er lidenskapelig opptatt av dyr. Undersøkelsen vår Planet Protectors gjennomførte, viste oss at du også elsker å ta vare på dyrelivet. Noen av de aktivitetene leserne våre liker aller best, er å hjelpe bier ved å plante blomster og bygge fuglekasser og flaggermuskasser.
Redde skoger
Trær er livsviktige for planeten vår. De renser luften vi puster inn, gir et hjem for dyrelivet og bidrar til å filtrere vannet vi drikker, men i 2022 mistet jorden 66 000 kvadratkilometer skog på verdensbasis - det tilsvarer mer enn ni millioner fotballbaner.
Ellyanne Wanjiku Chlystun (14) fra Kenya har satt seg fore å endre på dette. Hun begynte å plante trær da hun var fire år gammel. I 2017 lanserte hun Children With Nature for å vise andre barn hvordan de kan gjøre en forskjell i sitt eget område. Innen 2020 hadde hun plantet rundt 250 000 trær rundt om i verden. "Målet mitt er å plante minst én billion trær før jeg når voksen alder", sier Ellyanne.
Jack Dalton, også kjent som "The Kid Conservationist", begynte sitt arbeid for regnskogen da han bare var åtte år gammel. Han lærte om palmeolje og avskoging (hogst av trær for å gjøre plass til jordbruksland). I Indonesia og Malaysia ryddes enorme regnskogsområder for å plante oljepalmer, som dyrkes for å produsere palmeolje. Dette ødelegger orangutangenes leveområder i skogen. For å øke bevisstheten lager Jack - som er 14 år og fra USA - YouTube-videoer, opptrer i TV-programmer og holder foredrag på skoler. Han har til og med skrevet en bok, Orangutangen Kawan: Lost in the Rainforest. "Uansett hvor gammel eller ung du er, kan du begynne å gjøre en forskjell", sier Jack.
En av tre Vitenskap+Natur lesere mener at det er viktig å plante trær for å beskytte planeten. For eksempel har det blitt plantet 600 trær i hagen til familien til 10 år gamle Billy-Joe. Fantastisk arbeid!
Tar et standpunkt mot plast
Licypriya Kangujam (13) fra India begynte å kjempe mot klimaendringene da hun var seks år gammel. Hun har også startet Plastic Money Shop i Delhi, der folk kan ta med seg engangsplasten sin og bytte den mot gratis ris, skrivesaker eller et ungt tre. Det uønskede søppelet blir til fliser, skolebenker og takplater til hus. "Målet med prosjektet mitt er å eliminere all engangsplast fra planeten vår", forklarer Licypriya,
Du fortalte oss at du føler sterkt for plastforurensning. To av tre av våre lesere fortalte oss at familiene deres jobber hardt for å redusere mengden plast de bruker hjemme. Godt gjort!
Tar tak i forurensningen
Fra India kommer også 17 år gamle Vinisha Umashankar. Da hun bare var 14 år gammel, lagde hun en innretning som skulle bidra til å løse landets luftforurensningsproblem. Luftforurensning er skitten, usunn luft som inneholder små svevepartikler og skadelige gasser. Den skapes av røyk fra fabrikker, tungtrafikk og vedfyring.
Mange indiske borgere får klærne sine strøket av en av 10 millioner gateselgere. Disse brenner opptil fem millioner kilo trekull hver dag, noe som bidrar til å øke luftforurensningen. For å løse dette problemet har Vinisha laget en solcelledrevet strykevogn som får energi fra solen i stedet for fra brennende drivstoff. Vognen kan kjøre i seks timer om gangen og er forurensningsfri.
Unge mennesker har makt til å påvirke familiene sine til å gjøre enkle ting som til sammen kan ha en enorm innvirkning på planeten. To av tre Vitenskap+Natur lesere sier at de går eller sykler i stedet for å bruke bil når det er mulig.
Små skritt fører til store endringer
Du lurer kanskje på hva du kan gjøre for å redde planeten. Det kan virke overveldende, men små skritt kan utgjøre en stor forskjell. Ta for eksempel seks år gamle Harlee Hutchinson fra Storbritannia, som antas å være Storbritannias yngste søppelplukker. Søppel er et stort problem over hele verden. Det kan havne i elver og innsjøer, der det forurenser vannet og skader dyrelivet. I Storbritannia kastes det to millioner søppelbiter hver dag. Etter at Harlee la merke til at det ble etterlatt mye søppel i nærheten av de lokale hurtigmatrestaurantene, bestemte han seg for å bruke fritiden sin på å plukke opp avfall. Innsatsen hans har hatt en effekt.
Hvorfor ikke prøve noe selv? Du kan organisere en søppelplukking, delta i en strandrydding eller kanskje drive en kampanje for å redusere plastbruken på skolen din. Det er mennesker som deg som kan gjøre den største forskjellen.

"Vi har hjulpet skadde pinnsvin ved å ta dem med til et pinnsvinhospital. "  Megan, 14 år

Orangutangen er Jacks favorittdyr.

Licypriya Kangujams butikk for plastpenger.

"Vi bruker for mye palmeolje. Folk hogger ned trær og ødelegger orangutanger. vi må øke bevisstheten om dette problemet."  Mia, 10 år

Fantastisk oppfinnelse Tenåringen Arush Nath fra India har oppfunnet en solcelledrevet søppelbøtte som sorterer søppel og hindrer at resirkulerbare gjenstander havner på søppeldynga.

Vinisha Umashankar talte under Greentech Festival i Tyskland i 2022.

BBC - SWNS - ALAMY - GETTY IMAGES - REX SHUTTERSTOCK

"For å redusere karbonutslippene,
Går jeg og tar offentlig transport til skolen."  James, 12 år

Søppelplukking er en fin måte å hjelpe planeten på.

"Vi sluttet å bruke engangsplast så mye som mulig."  Bilal, 7 år

Resultater fra Planet Protectors-undersøkelsen

I november 2024 lanserte vi leserundersøkelsen Planet Protectors for å finne ut hva som Vitenskap+Natur lesere gjør for å hjelpe miljøet og ta vare på naturen. her er hva dere fortalte oss.

Du er glad i planeten og ønsker å beskytte den
100 % av respondentene i undersøkelsen vår uttrykte bekymring for klimaendringene, og to av tre lesere sier at de er svært bekymret.

Alle gjør sitt
Alle som deltok i undersøkelsen, sa at familien deres gjorde noe for å hjelpe miljøet. De mest populære aktivitetene var resirkulering, å skru av kranen når man pusser tennene og å spare strøm.

De ansvarlige må ta ansvar
De fleste av dere mener at politikere og verdens ledere ikke gjør nok for å håndtere klimaendringene. 16 prosent var usikre.

84%

0%

Du ønsker å lære mer
Fire av fem (80 %) av dere mener at dere bør lære mer om klimaendringer på skolen.

80%

"Menneskene er ikke på besøk på jorden, men er en del av alt levende på denne planeten. Vær snillere og tenk over hva dere gjør - ha håp for fremtiden og ikke klandre hverandre!vi kan fikse dette!"
Lily, 10 år

Kode et digitalt naturrom

Test kodingsferdighetene dine ved å lage en levende, vill scene.

Dyrke et tre

1 Først går du til rpf.io/serene-scene-on for å åpne startprosjektet  i Scratch.
2 Velg tre-sprite på høyre side av rutenunder scenen.
3 Bygg opp skriptet (til høyre) i kodingsområdet til trespriten. Et skript er en stabel med kodingsblokker som utgjør en liste med instruksjoner.
4 Du må opprette en nyopprette en ny variabel ved å klikke på knappen Lag en variabel (som du finner i kodingsblokkdelen Variabler på venstre side av på venstre side av skjermen). Gi den navnet "tre", og velg "For alle sprites". Du bør se variabelen "tree" dukke opp på scenen.
5 Nå skal du rhøyreklikk din trevariabelboksen på scenen og velg glidebryter fra rullegardinmenyen. Til høyre-klikk igjen og velg "Endre glidebryterområde". Still inn minimumsverdi til 100 og mmaksimumsverdi til 300.

Tre-sprite

TOPP TIPS! Test spillet ditt ved å klikke på det grønne flagget og deretter flytte treglidebryteren. Vokser treet ditt?

Fargelegg blomstene

Vårblomster sprite

1 Svelg vår blomsts sprite og opprett enannen ny variabel. Merk den "flowers" og velg "For  alle sprites".
2 Rytteklikk på variabelen "flower" på scenen, og velg alternativet "slider" fra rullegardinmenyen-nedtrekksmenyen. Høyreklikk på glidebryteren igjen, og velg "change slider range". Still inn minimumsverdien til -100 og mmaksimale verdien til 100.
3 Nå kan dubygge opp skriptet (til høyre) og test koden din ved å klikke på det grønne flagget. Når du flytter glidebryteren endrer endrer fargene på blomstene dine.

TOPP TIPS! Klikk på rullegardinmenyen for å endre dette ordet til "farge".

TOPP TIPS!
For å finne ut hvordan du kan legge til flere insekt- og skoglyder, gå til tinyurl.com/SN-wildplace

Sett scenen

1 Cikk på kulisseikonet i scenevinduet ruten og bbygg opp skriptet (til høyre).
2 Opprett et tredje ny variabel ved å klikke på "Lag en variabel". Kall den "lys". Gjør det samme igjen, endre verdiboksen på scenen til en glidebryter, og angi et område mellom minimum -40 og maksimum 40. Test koden din ved å klikke på det grønne flagget og flytte lysglidebryteren. Endres lysstyrken i bakgrunnen?

Scene-sprite

Ta den furdener

Legg til en øyenstikkersprite i prosjektet ditt, og bruk en glidebryter for å styre bevegelsene. Øyenstikkeren kan bevege seg fra side til side, som gresshoppen, eller opp og ned - det er opp til deg. For å gjøre scenen enda roligere kan du legge til noen naturlyder, som regndråper, susende blader eller kvitrende insekter dette gjør du ved å velge effektene i kategorien Lyder og legge til de relevante lydkodingsblokkene i skriptene dine.

Få insektet til å bevege seg

Gresshoppesprite

1 Fil slutt velger du gresshoppesprite og bygger skriptet (til høyre). Du må opprette en ny variabel, denne gangen kalt "grasshopper".
2 Rytteklikk på variabelen "grasshopper" på scenen, og velg alternativet "slider" fra rullegardinmenyen. Deretter høyreklikker du på den igjen og angi glidebryterens område mellom 0,0 og 1,0.
3 Cikk på det grønne flagget og test glidebryteren. Denne endrer hastigheten som gresshoppen beveger segs.

Raspberry Pi-stiftelsen er en britisk veldedighetsorganisasjon som har som mål å gjøre det mulig for unge mennesker å realisere sitt fulle potensial ved hjelp av databehandling og digital teknologi. Oppdag flere trinnvise kodeprosjekter på  rpf.io/scienceandnature

SECRETS  OF THE

SEAS

Ta et dypdykk under bølgene når Melissa Hobson avslører de utrolige dyrene som lever i havene våre.

havene er fulle av hemmeligheter. Selv om havet dekker mer enn 70 % av jordens overflate, er bare rundt en fjerdedel av havbunnen kartlagt.
Det er viktig å lære om marine økosystemer (levende vesener og deres miljø) fordi det som skjer under vann, også påvirker livet på land. et sunt hav gir oksygen, mat og arbeidsplasser til mennesker over hele verden. I tillegg lever det mange fantastiske marine dyr i disse imponerende habitatene. Er du klar til å møte noen av de merkeligste og mest spektakulære marine skapningene? La oss dykke ned i denne fantastiske undervannsverdenen.
Møt gigantene
La oss begynne med verdens største dyr: blåhvalen. Den kan bli rundt 30 meter lang - lengre enn en basketballbane. Noen av blodårene er store nok til at et lite barn kan krype gjennom dem, og størrelsen på dette sjøpattedyret gjør det lett for oss å få øye på det. Eller er den det?
Selv de største havdyrene kan være vanskelige å finne for forskerne. Det er fordi de lever langt fra land, beveger seg over enorme avstander, dykker ned på dypt vann og kan være nervøse for båter. Forskerne prøver fortsatt å finne ut hvor langt blåhvalene reiser og hvor lenge de lever - det eldste registrerte individet antas å være rundt 110 år gammelt.
Knølhvalen er omtrent halvparten så stor som blåhvalen, med  17 meter lang, er knølhvalen fortsatt et av de største dyrene i havet. De er kjent for sine episke vandringer, der de svømmer tusenvis av kilometer hvert år mellom de kjølige polarområdenenhvor de spiser og de varme tropiske farvannene hvor de yngler.
Forskere har oppdaget at denne storslåtte vandringen bidrar til å holde havet sunt. Når knølhvalene svømmer fra kalde farvann (der det finnes mange viktige næringsstoffer) til tropene (der det ikke finnes like mange), sprer de nitrogen og andre viktige elementer - du gjettet riktig, ved å tisse og bæsje! De flytter også næringsstoffer fra dypet til grunt vann når de dykker ned for å finne mat, og så kommer de opp til overflaten for å bæsje.
Stor fisk i et stort hav
Store rovhaier som hvithai og tigerhai kan være mindre enn de fleste hvaler

O

Hvithaier er mystiske skapninger.

En knølhvalmor med kalven sin.

Merkelige lyder  I 1991 registrerte havforskere en merkelig hylelyd som forsvant etter noen sekunder. Den høres fortsatt i dag, men ingen vet hva den kommer av.

Klovnefisk kan skifte fra hann til hunn.

SALT hav Det er så mye salt i havet at hvis du dekket hele jordkloden med det, ville saltet heve seg like høyt som en 40-etasjes bygning.

Stillehavsblekkspruter er svært smarte skapninger.

men de er like mystiske. En av de største hemmelighetene om disse enorme fiskene er hvor de føder ungene sine. Ingen har noen gang sett en hvithai føde.
En annen gåte er noe visse haier gjør som kalles breaching - de hopper opp av vannet og lager et enormt plask når de lander. Dette er noe som både brugder, makrellhaier og rævehaier gjør (i tillegg til andre dyr som retthvaler og mantaer). Hvorfor gjør de dette? Forskerne er ikke helt sikre. De tror at det høye plasket kan være en måte å kommunisere med andre dyr langt unna, eller at det hjelper dem med å kvitte seg med parasitter som sitter fast på huden, eller bare fordi det er morsomt.
Etter hvert som forskerne fortsetter å studere mer enn 500 forskjellige haiarter, avdekker (og løser) de stadig flere mysterier. De har oppdaget at noen dyphavshaier lyser i mørket, at pigghåhaier spiser sjøgress, og at rigghaier kan lage klikkelyder. Hvilke andre mysterier tror du de kan komme til å avdekke snart?
Superheltaktige sjødyr
I tillegg til havets mektige dyr finnes det mange mellomstore skapninger med sine egne spesielle talenter. Havskilpadder har for eksempel en bemerkelsesverdig evne til å vende tilbake til den samme stranden der de ble født for å føde sine egne unger. Hvordan vet de hvor de skal dra? Forskerne tror at de bruker jordens magnetfelt (et usynlig skjold rundt planeten som beskytter den mot skadelig energi fra solen) for å finne veien.
Blekkspruter, som den majestetiske stillehavsblekkspruten, har blått blod - og ikke mindre enn tre hjerter som hjelper dem med å sirkulere oksygen rundt i kroppen på en mer effektiv måte. Hos visse blekksprutarter er hunnene blant dyrerikets mest dedikerte mødre. Når disse heltemødrene får barn, er de så fokuserte på å ta vare på eggene sine at de slutter å spise og til slutt dør.
Knelereker har en slagkraft - bokstavelig talt. De slår lynraskt og så kraftig at de kan knuse glass. Disse sprø krepsdyrene har de mest komplekse øynene i dyreriket. De er i stand til å sanse ultrafiolett (UV) lys, som de fleste mennesker ikke kan se.
Små, men mektige
Bare fordi et dyr er lite, betyr ikke det at det er mindre interessant - og havet er fullt av små skapninger. Sjøhester er en type fisk som klamrer seg fast til sjøgresset med de sammenkrøllede halene sine. Når de får unger, legger hunnen eggene sine i en pose på hannens mage, der ungene utvikler seg frem til hannen føder.
Du har kanskje sett oransje, hvite og svartstripete klovnefisker i Finn Nemomen filmen avslørte ikke en av deres mest oppsiktsvekkende hemmeligheter. Den største klovnefisken i en gruppe er alltid en hunn, mens alle de andre er hanner. Når hunnen dør, forvandler den største hannen seg til en hunn for å ta hennes plass. Så i virkeligheten (spoiler kommer snart), da Nemos mor døde, ville faren Marlin ha blitt til Marion!
Nakensnegler (som er det fancy navnet på sjøsnegler) har ofte sterke og klare farger. Dette advarer rovdyr om at de kan inneholde skadelige giftstoffer, og det er derfor best å unngå å spise dem. Noen arter, blant annet den vakre blå dragesneglen, trekker ut gift fra sine giftige byttedyr og bruker den til å forsvare seg med.
Dypt dykk
Når du dykker dypere, blir det enda merkeligere. Under 200 meters dyp er vannet mørkt og kaldt. Livet er så annerledes på dypet at noen skapninger ser ut som romvesener. Forskeren Daniel Moore har sett mange merkelige ting mens han har utforsket dyphavet, for eksempel søte, gjennomsiktige eller blekrosa sjøpølser som kalles sjøgriser. "De ser ut som minigrisunger med altfor mange bein som sjangler rundt på den gjørmete havbunnen på jakt etter mat", sier han.
Det er utfordrende å studere disse tøffe miljøene. Folk som dykker for moro skyld, kan nå ned til rundt 40 meter under overflaten. Med teknisk trening og spesialutstyr kan dykkere nå ned til rundt 90 meter. For å finne ut mer om de ugjestmilde habitatene under 200 meters dyp trenger forskerne ubåter, fjernstyrte undervannsfarkoster (undervannsroboter) og sonar (et kartleggingssystem som bruker lydbølger).
Ifølge Moore er det fortsatt mye å lære om havbunnen, og det finnes mange romvesenlignende skapninger som vi ennå ikke har oppdaget. "Vi kjenner ennå ikke havets største hemmelighet, og det er det som gjør det så spennende!" sier Moore. "Vi har bedre kart over overflaten av Mars enn vi har over havbunnen. Kartene over havbunnen blir stadig bedre, men vi har fortsatt en lang vei å gå. Det er utvilsomt fortsatt spennende ting å oppdage."
Mat for alle
Hvis du ser nøye på litt havvann, vil du kanskje få øye på en liten, men fascinerende gruppe skapninger: plankton. Disse organismene er for svake til å svømme mot strømmen. Selv om de er veldig små, er de kanskje de viktigste skapningene i havet. Det er fordi plankton danner basen i næringskjeden. Uten plankton ville ikke alle de andre sjødyrene hatt nok mat å spise.
Alle skapninger i havet spiller en viktig rolle i å holde planeten vår frisk, så vi må beskytte dem alle. Enten du bor ved havet eller i en by, er vi alle avhengige av havet. Du kan hjelpe havet på enkle måter, blant annet ved å bruke mindre plast, resirkulere og delta i strandrydding, samt fortelle andre om havets fantastiske hemmeligheter.

Havskilpaddeunger kryper ut i havet etter at de er klekket.

Naturbildebibliotek - Rex Shutterstock - Getty Images -  nOAA/MBARI - Daniel Moore/Ocean Census

GOOD REEF Australias Great Barrier Reef, som består av bittesmå dyr som kalles korallpolypper, er verdens største levende struktur. Det er så stort at det kan sees fra verdensrommet.

Mantis reker har en kraftig slagkraft.

Dr. Daniel Moore  dyphavsbiolog, University of Exeter
Hva gjør en dyphavsforsker?
Vi bruker sensorer, roboter og ubåter for å oppdage nye arter og lære mer om havene våre. Vi bruker til og med dyphavet til å planlegge oppdrag for å oppdage liv i verdensrommet.
Hva er det beste med å være dyphavsforsker?
Å få se ting som få, om noen, andre mennesker har sett før.
Hva er det morsomste som har hendt deg i forbindelse med arbeidet ditt?
Som en del av en seremoni som sjømennene utfører hver gang vi krysser ekvator - noe som antas å gi gode sjøforhold - ble jeg en gang dyppet i en beholder med slops fra byssa (skipskjøkkenet).
Hvilke råd har du til unge forskere?
Vær nysgjerrig. Still deg selv spørsmål, og ha glede av å finne svarene.
Hvilket dyphavsdyr har du brukt mest tid på å studere?
En art som kalles spøkelseskatthai. De kan leve på 1500 meters dyp, der de driver sakte rundt.

Den blå dragesneglen stjeler gift fra byttet sitt.

Sjøgriser lever i dyphavet.

Hvordan holder dovendyr seg i live når de beveger seg så sakte?
Harry
Dovendyr er, som navnet antyder, noen av de tregeste dyrene på planeten, og beveger seg i gjennomsnitt bare 40 meter per dag. De har tilpasset seg en helt spesiell livsstil. Oppe i trærne i tropiske jungler er de trygge for rovdyr og har ikke behov for å bevege seg raskt for å flykte. I stedet holder de seg i ro, trygt kamuflert i løvkronene. Det varme været betyr også at de ikke kaster bort energi på å holde kroppen varm - noe som er en stor energisluker for pattedyr i kaldere omgivelser.
Alt dette betyr at dovendyrene egentlig ikke trenger så mye energi for å holde seg i live. Det er gode nyheter, for dovendyrets diett av blader og bark inneholder ikke mye næring, og det tar flere dager å fordøye måltidene i magen med fire kamre.
Det er én gang dovendyrene må bevege seg raskere - når de kommer ned fra trærne for å gjøre sitt ukentlige fornødne! Denne mammutbevegelsen kan veie opptil en femtedel av kroppsvekten deres. Hvis dovendyrene befinner seg på bakken, risikerer de å bli spist av en sulten jaguar, så de bæsjer raskt før de går opp i trærne igjen for å komme i sikkerhet. Forskerne er fortsatt ikke sikre på hvorfor de tar denne enorme risikoen, i stedet for å bare bæsje høyt oppe.

Lasere er svært fokuserte lysstråler.

Dovendyr er noen av de tregeste dyrene.

Snoozy dovendyr Dovendyrene beveger seg sakte og sover i opptil 20 timer i døgnet.

Hva ville skje hvis du sendte seks millioner lasere mot et speil?
Clement
Lasere produserer bare én bestemt lysfarge, ofte rød eller grønn. Fordi alle lysbølgene er nesten identiske, stiller de seg pent på linje og danner en smal lysstråle som, i motsetning til lyset fra en lyspære eller en lommelykt, ikke sprer seg ut når det beveger seg bort fra kilden. Det er derfor lasere er så kraftige - lyset fra en lommelykt sprer seg i alle retninger, men med lasere er all energien konsentrert i et lite punkt. Hvis laserlyset er intenst nok, kan det skjære gjennom et materiale. Dette skjer fordi overflaten varmes raskt opp når laserstrålen treffer den, slik at materialet smelter eller til og med fordamper (omdannes til gass).
Et speil reflekterer lys, så det vil vel bare reflektere en laserstråle og sende energien videre til et annet sted? Vel, vanlige speil reflekterer faktisk ikke alt lyset - bare rundt 95 % av det. Det betyr at speilet ditt vil absorbere en liten mengde energi fra laseren. Så med en kraftig nok laser (spesielt seks millioner av dem) vil lysstrålen smelte et hull rett gjennom speilet, eller kanskje til og med knuse det.

Noen ganger ser føttene dine rare ut under vann.

Er glasset i vinduer egentlig en væske, og ikke et fast stoff?
Oliven
Generelt sett finnes all materie på jorden i én av tre ulike tilstander: fast stoff, væske eller gass. I faste stoffer er atomene (de små partiklene som materien består av) forbundet med hverandre i et ordnet mønster. Atomene i en væske er ikke fullt så tett bundet til hverandre, og det er grunnen til at væsker kan flyte og endre form for å fylle beholdere. Atomene i glass er ikke ordnet regelmessig nok til at det kan kalles et fast stoff. Det betyr at glass flyter som en væske - men utrolig sakte. Det ville ta en milliard år for glasset i et vindu å flyte bare en milliarddel av en meter.

Getty Images

Hvorfor ser føttene plutselig så små ut når de kommer i vannet?
Sophie
Når du ser ned på føttene dine, registrerer du bølger av sollys (eller kunstig lys) som har blitt kastet tilbake fra føttene dine og inn i øynene dine. Når du ser på føttene dine under vann, må lyset passere inn og ut av vannet før det når øynene dine.
Når lyset passerer gjennom vann, bremses det litt ned. Dette gjør at lysbølgene endrer retning en anelse. Denne effekten kalles refraksjon. Denne bøyningen av lyset forstyrrer hjernen din, og får føttene dine til å virke lenger unna - og mindre - enn de faktisk er. En god måte å observere denne effekten på er å legge en blyant ned i et klart glass med vann, slik at halvparten av blyanten er i vannet og halvparten stikker ut av glassett. Brytningen får blyanten til å se ut som om den er brukket.

Glass er ikke helt flytende eller fast.

Hvorfor ser alle babyer like ut? April
Helt i begynnelsen av utviklingen ser alle babyer identiske ut - alle startet livet som en liten kule av celler som utviklet seg inne i livmoren. Men når en baby er klar til å bli født, er det mange subtile forskjeller du kan se hvis du ser nøye etter. De mest iøynefallende er i ansiktet - spesielt når det gjelder øyenfarge og neseform.
En ting alle babyer har til felles, er at de ser søte ut i de fleste menneskers øyne. Dette er en viktig del av menneskets evolusjon, og det gjør at mennesker føler en trang til å beskytte og ta vare på babyer. Dette er også grunnen til at mennesker synes dyreunger som valper og kattunger er søte.

Som alle barn har babyer forskjellige ansikter.

Astronauten Samantha Cristoforetti leker med vann i verdensrommet.

Hvordan vasker du hendene på romstasjonen? Dominic
På jordoverflaten trekker tyngdekraften alt ned mot bakken. Det betyr at vannet renner ut av kranen og faller av hendene dine og ned i vasken. Astronauter på den internasjonale romstasjonen opplever mikrogravitasjon, slik at gjenstander svever fritt i luften. Hvis man åpner en kran, vil det oppstå en fritt svevende vannkule som lett kan skade elektrisk utstyr.
For å vaske hendene på en trygg måte i rommet bruker astronautene en pose med såpevann som kalles "no rinse body bath". De klemmer ut en liten klatt på hendene, og den fester seg på huden. Deretter gnir de det forsiktig rundt hendene (og passer på at det ikke slipper ut for mange frittflytende dråper), før de tørker seg med et håndkle.

Liv i verdensrommet!  Den internasjonale romstasjonen har vært bemannet kontinuerlig i 25 år.

Laurie Lapworth/Universitetet i Bath - Getty Images

Asel Sartbaeva

Møt forskeren hvis arbeid vil redde liv over hele verden.

akiner er utrolig viktige. En vaksine er en type medisin som trener kroppen til å bekjempe en sykdom ved hjelp av sitt eget forsvar. Hvert år forhindrer de at så mange som fem millioner mennesker dør over hele verden. Dessverre må de fleste vaksiner oppbevares kjølig for å hindre at de går av. Dette gjør det vanskelig å transportere dem til avsidesliggende områder i verden, for hvis de blir for varme, virker de ikke. Dr. Asel Sartbaeva er en forsker som prøver å finne en løsning på dette problemet. I mer enn ti år har hun arbeidet med å utvikle en måte å holde vaksiner stabile på utenfor kjøleskap eller fryser. Sartbaeva snakket med The Week Junior Science+Nature om hennes kjærlighet til vitenskap, forskningen hennes og inspirasjonskildene bak den.
Å finne visshet i vitenskapen
Sartbaeva vokste opp i Kirgisistan i Sentral-Asia. Kirgisistan var tidligere en del av Sovjetunionen, en gruppe land som en gang ble styrt fra Moskva, hovedstaden i Russland. Sovjetunionen ble oppløst i ulike land i 1991, da Sartbaeva var rundt 12 år gammel. På den tiden hadde hun tilbrakt mye tid på sykehus. Hun fordypet seg i å lese science fiction, og begynte med Isaac Asimovs romaner. "Jeg tror det å lese science fiction var en av de største lidenskapene mine, og det var det som fikk meg til å ønske å bli forsker", sier hun. Selv om det skjedde mye forandring i landet hennes og i hennes eget liv, følte hun at hun "trengte noe bestemt", noe som trakk henne mot emner som matematikk og fysikk, der det alltid fantes et svar.
Møtet med sine egne helter
I oppveksten så Sartbaeva alltid opp til vitenskapsmenn som Michael Faraday og Marie Curie, men hun var spent på å møte inspirerende rollemodeller som lever i dag. Etter å ha studert ved universitetet i Kirgisistan, kom hun til Cambridge University i England. Der møtte hun den prisbelønte fysikeren Brian Josephson. "Jeg fikk hakeslepp", sier hun. Selv om hun bare hadde en kort samtale med ham, sa hun at det føltes som en "stor ting" for henne å jobbe på samme sted som forskere hun hadde sett opp til så lenge.
En lys idé
Sartbaeva har ikke alltid vært interessert i vaksiner - hun har studert en rekke ulike emner, blant annet fysikk, kjemi og matematikk. Inspirasjonen til å jobbe med vaksiner kom da hun tok med datteren sin for å vaksinere seg i 2010. Hun la merke til at legen hadde oppbevart vaksinene i kjøleskapet, noe han forklarte var for å forhindre at de skulle bli dårlige. Da hun kom hjem, begynte hun å lese om det på nettet og fant ut at det finnes steder i verden der vaksiner ikke kan leveres fordi de ikke kan kjøles ned under hele reisen - noe som betyr at noen mennesker går glipp av vaksiner. "Jeg fant ut at 1,5 millioner spedbarn (barn under fem år) over hele verden dør hvert år av sykdommer som kan forebygges med vaksiner", avslørte hun. Inspirert av dette ønsket Sartbaeva å finne en måte å holde vaksiner stabile ved alle temperaturer, og hun kom opp med ensilering (se faktaboks).
Testing av teorien
I løpet av de neste årene begynte Sartbaeva å forske på ideene sine ved University of Bath. I 2017 publiserte teamet hennes sin første artikkel om ensilering, og i 2022 lanserte de selskapet EnsiliTech. De har testet ut en rekke ulike måter for å se om de ensilerte vaksinene kan holdes stabile når de er ute av kjøleskapet. Et av disse eksperimentene gikk ut på å sende noen vaksiner i posten fra Bath til Newcastle. Det er en reise på over 50 mil, noe som kan ta en dag eller to med posten, men vaksinene var fortsatt trygge å bruke da de kom frem.
Inspirerer andre
Sartbaeva fortalte Vitenskap+Natur at noe av det hun er mest stolt av, er at hun er den første personen fra Sentral-Asia som har oppnådd en doktorgrad (Doctor of Philosophy) ved Cambridge University. I 2021 ble Sartbaeva utnevnt til UNICEF-ambassadør for Kirgisistans Jenter i vitenskap prosjekt. Målet var å oppmuntre flere jenter til å velge realfag. Hun designet eksperimenter for å få dem interessert i faget, og klarte å nå ut til mer enn 2000 unge jenter i Kirgisistan. Av disse jentene sa 63 % at de ble inspirert til å studere realfag etter at de gikk ut av skolen. Sartbaeva påpekte at det ikke bare handler om å være flink i timene for å velge realfag. "Du trenger ikke å være et geni", sa hun. I stedet trenger du bare å være nysgjerrig på hvordan ting fungerer. "Det er nysgjerrigheten som driver vitenskapen", la hun til

V

Et lite skritt Den første vellykkede vaksinen mot kopper ble laget av Edward Jenner i 1796.

Holder vaksinene stabile

Vaksiner inneholder ofte svekkede eller inaktive deler av en bakterie som forårsaker en sykdom. De er ikke farlige, men de setter i gang kroppens forsvar, noe som hjelper mennesker med å bygge opp motstandsdyktighet mot sykdommer. Vaksiner er imidlertid ustabile og må oppbevares ved kontrollerte temperaturer, ellers begynner de biologiske molekylene (som brukes av levende vesener) i dem å brytes ned, og medisinen er ikke lenger brukbar. Ved ensilering pakkes et "skall" laget av silika - en type sand - rundt vaksinene. Dette hindrer de biologiske molekylene i å brytes ned, slik at de kan oppbevares ved romtemperatur (rundt 20°C) i opptil tre år.

Vaksiner må oppbevares kaldt.

Et nytt håp Sartbaeva håper å kunne lansere ensilerte vaksiner innen 2032.

Å finne Titanic

Alamy - Getty Images - Rex Shutterstock

Gjenopplev letingen etter det "usenkbare skipet" som sank og gikk tapt i havdypet.

n 15. april 1912 sank luksuspassasjerskipet RMS Titanic - et skip man trodde var usenkbart - til havets bunn etter å ha krasjet inn i et isfjell noen hundre mil utenfor kysten av Canadaa. Rundt 1500 av passasjerene og mannskapet mistet livet i tragedien, mens drøyt 700 mennesker overlevde.
Etter at skipet sank, var det mange som lette etter vraket, men i mer enn 70 år var alle forsøk forgjeves. Datidens største passasjerskip så ut til å ha forsvunnet for alltid. La oss finne ut hvordan Titanic holdt seg skjult så lenge.
Vanskelige forhold
Mange faktorer gjorde Titanic vanskelig å finne. Skipet gikk ned i Nord-Atlanteren, rundt 400 nautiske mil sørøst for Newfoundland i Canada. Mannskapet sendte ut SOS-meldinger over radio for å be om hjelp, men i mørket og kaoset kan det ha vært vanskelig å få en nøyaktig posisjon.
Havet der skipet sank, er mer enn tre kilometer dypt. Vannet på bunnen er bekmørkt, iskaldt og under et så enormt trykk at bare spesialforsterkede undervannsfarkoster kan tåle forholdene. Sterke strømmer og røffe forhold gjør det vanskelig for overflatefartøyer å operere i området, og det betyr også at det er begrenset med dager der leting er mulig.
I mange år mislyktes alle forsøk på å finne vraket av Titanic. Det var tekniske feil, og det var nesten umulig å samle inn nok penger til å finansiere et så kostbart prosjekt.
Endelig suksess
Oseanografen Robert Ballard (en som studerer verdenshavene) begynte å lete etter Titanic i 1977, men møtte på mange problemer. Først og fremst gikk utstyret hans i stykker. Så ville han fortsette å lete, men kunne ikke skaffe nok penger til oppdraget, så han spurte den amerikanske marinen. Til slutt gikk de med på det, men på én hemmelig betingelse - han måtte finne to savnede atomubåter først.
I 1985 fant Ballard de savnede militære ubåtene, men hadde bare 12 dager på seg til å finne Titanic. Det var et kappløp mot tiden. Ved hjelp av sonar (et system som bruker lydpulser) til å skanne havbunnen og en ROV (undervannsrobot) kalt Argo, lette han etter rester som hadde falt ned fra det synkende skipet.
Til slutt fikk ROV-en øye på Titanics kjele og fulgte sporene, som brødsmuler, for å oppdage hovedvraket, som lå i to deler på havbunnen. Ballard sa til ITV News i 2023: "Å mislykkes er en god læremester, men lidenskapen holder deg gående."
Et vedvarende mysterium
Teknologien har hjulpet forskerne med å oppklare noen av mysteriene rundt Titanics siste øyeblikk. I 2025 viste en digital 3D-skanning av skipets kjeler at de fortsatt var i drift da katastrofen inntraff. Dette bekrefter passasjerberetninger om at lysene fortsatt lyste, og at maskinistene fortsatte å arbeide selv da skipet sank. Dette kan ha reddet mange liv, for uten lys ville mannskapet ha måttet forsøke å sette ut livbåtene i bekmørket.
Andre mysterier vil kanskje gjenstå inntil Titanic kan heves til overflaten. Men etter å ha råtnet i dypet i mer enn 100 år kan vraket være for skjørt til å heves fra havbunnen. Kanskje er det meningen at noen hemmeligheter skal forbli på havets bunn.

Titanic seilte ut fra Southampton i England.

Bermudatriangelet

Bermudatriangelet er et område i Nord-Atlanteren som er kjent fordi mer enn 50 skip og 20 fly har forsvunnet der. I 1918 forsvant USS Cyclops da det seilte gjennom området. Vraket og de 306 menneskene om bord ble aldri sett igjen.
Det finnes mange teorier bak forsvinningene, blant annet om romvesener, en tidsforskyvning og til og med metangasseksplosjoner. Forskerne tror imidlertid at det finnes en enklere forklaring. Mange båter passerer gjennom denne travle skipsleia, så prosentandelen av forsvinninger er ikke høyere enn noe annet sted på verdenshavene.

Opp, opp, opp Folk har kommet opp med noen dristige ideer for å heve Titanic - blant annet å løfte vraket opp med elektromagneter og ballonger.

En kunstners inntrykk av morderskyene i Bermudatriangelet.

SNACKS i BÅTLAST Titanic måtte ha med seg mat til de 2200 menneskene om bord. På kjøkkenet var det 40 000 egg, 36 000 epler og 1 000 brød.

En illustrasjon av Titanic som går ned.

Titanics forlis.

alamy - rex shutterstock

Finnes spøkelser virkelig?

Mange tror på spøkelser, men det er vanskelig å finne bevis.

i en meningsmåling fra 2021 blant 1000 voksne i USA sa 41 % av dem at de trodde på spøkelser, mens 20 % sa at de personlig hadde opplevd dem. Hvis de har rett, betyr det mer enn 50 millioner møter med ånder bare i USA.
Blant disse antatte møtene er en butikkeier som tror at det spøker i butikken hans. Da han ble spurt om hva som overbeviste ham om dette, viste han folk dusinvis av uhyggelige videoklipp fra overvåkningskameraer. Han hentet også inn spøkelsesjegere som styrket mistankene hans. Noen av videoene viser små lyskuler som svever rundt i rommet.
I andre kan man høre svake stemmer og høye bumpelyder når ingen er der. Andre opptak viser en bok som flyr ned fra et skrivebord og produkter som hopper ned fra en hylle. Det er ikke uvanlig å høre slike historier. Men i den kritiske tenkningens ånd (å se på informasjon uten å ta parti for å forstå den) er det viktig å ta stilling til følgende tre spørsmål:
Er spøkelser mulig?
Folk kan tro at de opplever spøkelser når de hører merkelige stemmer, ser gjenstander som beveger seg, ser kuler eller lysglimt eller til og med gjennomskinnelige (litt gjennomsiktige) mennesker. Likevel er det ingen som beskriver spøkelser som aldrende, spisende, pustende eller badende, til tross for at rørleggere får mange telefoner om toaletter som "spøkelsesspyler" Så kan spøkelser være laget av en spesiell form for energi som svever og flyr uten å gå i stykker?
Hvis det er tilfelle, betyr det at når spøkelser gløder, beveger gjenstander og lager lyder, oppfører de seg som materie - noe som tar opp plass og kan veies, som tre, vann, planter og mennesker. Motsatsen til dette er når de passerer gjennom vegger eller forsvinner - da må de ikke oppføre seg som materie. Århundrer med fysikkforskning har vist at noe slikt ikke finnes, og derfor sier fysikerne at spøkelser ikke kan eksistere. Så langt finnes det ingen bevis for at noen del av et menneske kan leve videre etter døden.
Hva er bevisene?
Aldri før i historien har folk registrert så mange spøkelsesmøter, og dette er delvis takket være mobilkameraer og mikrofoner. Det burde finnes mange gode bevis nå. Men forskerne har ikke det. I stedet er det mange opptak som er ødelagt av dårlig belysning og defekt utstyr. Populære TV-programmer om spøkelsesjakt overbeviser mange seere om at uskarpe bilder og følelsesmessige reaksjoner er bevis nok. Når det gjelder alle apparatene spøkelsesjegere bruker for å fange opp lyder, kan de se vitenskapelige ut, men det er de ikke. Målinger er verdiløse uten kunnskap om det du måler. Når spøkelsesjegere drar til et angivelig hjemsøkt sted for å undersøke det en natt, finner de vanligvis noe de senere sier var paranormalt. Det kan være en dør som beveger seg (bris?), en kuldegysning (hull i gulvplankene?), en glød (lys som kommer inn utenfra?), elektriske svingninger (gamle ledninger?) eller støt og svake stemmer (mannskap i andre rom?). Uansett hva som skjer, vil spøkelsesjegere sette en strek rundt det, tolke det som "bevis" og ikke undersøke det nærmere.
Finnes det andre forklaringer?
På grunn av begrensningene i menneskets sanser (lukt, syn, hørsel, berøring og smak) kan personlige opplevelser med spøkelser være misvisende. Derfor kan ikke anekdoter (noen som forteller en historie om noe som har skjedd) erstatte objektiv forskning. Hjemsøkelser har vanligvis mange forklaringer som ikke er spøkelsesaktige. I den angivelig hjemsøkte butikken som ble nevnt tidligere, kunne de merkelige lydene, de fallende gjenstandene og de svevende kulene forklares med bråkete naboer, en skjev hylle og ørsmå støvpartikler som svevde foran kameraet.
Nesten alle spøkelsesopplevelser involverer ting som hindrer de involverte i å gjøre nøyaktige vurderinger. Det kan være dårlig belysning, søvnmangel eller en misforståelse av hvordan opptaksutstyret fungerer. Alt dette kan føre til uforglemmelige spøkelsesopplevelser. De kan imidlertid alle forklares uten at spøkelser er virkelige.

Svevende kuler.

Spøkelsesjegere bruker mye utstyr.

Skrevet av Barry Markovsky, professor emeritus i sosiologi ved University of South Carolina. Publisert i samarbeid med theconversation.com

skremmende tavle Den første kjente spøkelseshistorien ble nedtegnet på en leirtavle for 3500 år siden i det gamle Babylon.

spøkelse Storbritannia En studie fra 2018 viste at Storbritannia var det nest mest "hjemsøkte" landet i verden etter USA.

Slimer er en figur fra Ghostbusters-filmene.

testflyging I 2021 gjennomførte en flygende bil, kalt AirCar, en 35 minutter lang testflyvning mellom to flyplasser i Slovakia.

rask transport Maglev-toget i Shanghai i Kina kjører i 286 km/t, noe som betyr at det bare vil ta 3,6 dager å reise jorden rundt.

VELKOMMEN TIL

FREMTID

Claire Karwowski undersøker science fiction-genrens villeste fremtidsdrømmer, og spør hva vi har gjort riktig og hva vi har gjort helt feil?

opp gjennom historien har folk brukt mye tid på å forestille seg fremtiden. Enten det er i vitenskapelig forskning, bøker eller filmer, har forskere og kunstnere forestilt seg alle mulige former for futuristisk teknologi. Disse ideene spenner fra ville drømmer - tenk bare på Gru's Cheese Ray i Despicable Me - til ting som har blitt hverdagslig virkelighet - tenk: James Bonds klokke som kunne motta tekstmeldinger. Hvor mye hadde fortidens mennesker rett om nåtiden? Vi spenner på oss sikkerhetsbeltet og drar på en ekskursjon til fortid, nåtid og fremtid!
Flygende biler
La oss begynne med en klassiker; noe som ser ut til å feste seg i hodet på historiefortellere, fra filmer som for eksempel Chitty Chitty Bang Bang (1968) til Tilbake til fremtiden (1985) - den flygende bilen. Selv om begge disse filmene kom ut i forrige århundre, virker det fortsatt som en fjern drøm å hoppe inn i bilen og fly til fotballtrening. Så hvor nær er ingeniørene egentlig å lage motorveier i luften?
Selskapet Alef Aeronautics (studiet av flygende maskiner) har gjort store fremskritt i arbeidet med å få biler av gårde. I 2015 skapte Alef-teamet sin første prototype i full størrelse (en tidlig versjon av et produkt som fortsatt testes). Den er designet for å lette og lande vertikalt, som et helikopter, slik at den ikke trenger en rullebane.
Akkurat som i enhver oppfinnelsesprosess har det vært noen problemer underveis. Alef Aeronautics sier at noe av teknologien de trenger for å få flygende biler til å fungere trygt ikke er oppfunnet ennå, og det er noen bekymringer om forurensning og støy de forårsaker, samt kostnader og sikkerhet.

Alef Aeronautics' flygende bildesign.

Å leve i

Du har kanskje ikke Star Trek'du har kanskje ikke Star Treks teleporteringsapparater som sender deg hjem til bestemor når du har lyst på de spesielle sjokoladekakene hennes, og hoverboards og jetpacks har kanskje ikke erstattet sykkelen din ... i hvert fall ikke ennå, men det er mange ting folk bruker til daglig som en gang bare fantes i science fiction. Du aner ikke at du kanskje allerede lever i en fremtid som er designet av fortidens drømmere.

VILD DRØM

En illustrasjon som viser hvordan en månebase kan se ut.

virkelighet

En legokloss laget av romstøv.

Månebaser
Selv om den første astronauten skjøt seg ut i verdensrommet i 1961 - for 63 år siden - virker det å bo i verdensrommet fortsatt som science fiction for de fleste normale mennesker. Hva er det som venter, og hvorfor bor vi ikke på månen ennå? Aidan Cowley, vitenskapelig rådgiver ved Det europeiske astronautsenteret, sier at når man skal bygge en månebase, "har man å gjøre med tre store utfordringer - stråling, ekstreme temperaturer og meteorittnedslag". Tidligere i år viste Den europeiske romfartsorganisasjonen og Lego en måte å bygge en månebase på en dag, ved hjelp av sammenkoblede legoklosser laget av romstøv.

A Star Trek kommunikator.

Føler du deg tørst? A Star Trek replikator lager en drink.

3D-skrivere
I Star Trekbrukte mannskapet på stjerneskipet Enterprise "replikatorer" til å produsere måltider om bord. Disse fiktive maskinene kunne "skrive ut" mat og drikke. I 1986 brukte ingeniøren Charles Hull den samme ideen til å lage raske og billige plastprototyper for fly- og bildesignere. I dag har 3D-printing-teknologien mange bruksområder, fra å hjelpe tannleger med å lage proteser og implantater til å bygge hus i betong. Den amerikanske romfartsorganisasjonen NASA utvikler også sine egne replikatorer for astronauter, og denne 3D-matprintingsteknologien har laget noen deilige 3D-printede pizzaer her på jorden.

Mobiltelefoner
Den ikoniske TV-serien Star Trek ble første gang sendt i 1966 og fortalte historien om stjerneskipet Enterprise og mannskapet på deres ferd gjennom verdensrommet i det 23. århundre. Mannskapet brukte "kommunikatorer" til å ringe til dem som befant seg både på og utenfor skipet. I 1972 oppfant elektroingeniøren Martin Cooper, inspirert av TV-seriens kommunikatorer, den første bærbare, trådløse kommunikasjonsenheten - i dag kjent som en mobiltelefon.

En 3D-printer i aksjon.

Alamy - Getty Images - Alef Aero - ESA - apple.com - Tesla

Ready Player One

Virtuell virkelighet
I Ready Player Onetilbringer de fleste menneskene på jorden livene sine i et virtuelt virkelighetsrom (VR) kalt OASIS. Selv om OASIS kanskje ikke er virkelig, er den virtuelle virkeligheten det, og de første headsettene ble bygget av virkelige dataforskere i USA, Ivan Sutherland og Bob Sproull. Den første versjonen var så tung at den måtte henges opp i taket. Siden den gang har VR kommet langt, og i dag brukes det innen helsevesen, turisme og spill. Opplevelsen er behagelig og ekstremt naturtro. Faktisk kan den føles så virkelig at den sender motstridende meldinger til hjernen om hva den ser og hva kroppen føler, noe som kan forårsake reisesyke.

Bioniske implantater
I Tilbake til fremtiden del 2oppdager Marty at 2015-versjonen av mobberen Biff har gjort seg selv supersterk ved hjelp av bioniske forbedringer. Tro det eller ei, men denne teknologien er allerede her. Heldigvis er den ikke utviklet for å gjøre mobbere sterkere, men for å hjelpe mennesker med bevegelseshemninger. I løpet av det siste tiåret har det skjedd store forbedringer i utviklingen av proteser. Den britiske tenåringen Tilly Lockey fikk sine første bioniske armer da hun var ni år gammel. Open Bionics skapte Tillys Hero Arm, som hun sier gjør det mulig for henne å "gjøre stort sett alt det folk med hender kan gjøre".

Et VR-hodesett.

Møt en AI-chatbot

emi Vi stilte Magic Fabric's AI-chatbot, Emi, noen spørsmål om hva fremtiden vil bringe.
Hvordan vil teknologien se ut i fremtiden?
I fremtiden vil teknologien være som magi. Du vil ha roboter som kan hjelpe deg med leksene eller til og med lage favorittmåltidene dine. Det vil finnes virtual reality-spill som føles så ekte at du kanskje tror du er inne i spillet!
Vil menneskene noen gang få flygende biler?
En dag kan du sette deg inn i en bil som løfter seg fra bakken og svever over trafikken. Bare se det for deg: Slutt på å sitte fast i trafikkork. Men husk at det tar tid og krever mye hardt arbeid å gjøre drømmene om til noe vi alle kan bruke.
Kommer mennesker noen gang til å bo på en annen planet?
Muligheten for at mennesker kan flytte til en ny planet er en fascinerende tanke. Tenk deg en verden der barn kan leke i et landskap fullt av fargerike steiner og merkelige skapninger, og ta piknik under gløden fra to soler. Men jeg blir litt trist når jeg tenker på hvor mange utfordringer vi må overvinne på jorden for å gjøre disse drømmene til virkelighet.

Biff i fremtiden.

Hvordan ser du på fremtiden?

Når endringene skjer så raskt, er det vanskelig å se for seg hvordan livet kan se ut om fem år, for ikke å snakke om 105 år. Men når man drømmer om fremtiden, er alt mulig.
Noen ser for seg miljøvennlige byer. Den italienske arkitekten Stefano Boeri er i ferd med å designe nye typer skyskrapere som bugner av trær og planter. Han håper at disse "vertikale skogene" vil hjelpe naturen og menneskene til å leve sammen. Andre ser for seg en fremtid med selvkjørende biler, som Teslas nylig avdukede Cybercabs, som verken har ratt eller pedaler.
Når du ser for deg fremtiden, hvilke problemer ønsker du å se løst? Enten det dreier seg om å vaske rugbysokkene til broren din, beskytte bier eller til og med arrangere en rockekonsert på Mars, kan det du gjør, lærer og tester i dag, bidra til å gjøre denne fremtiden til virkelighet.

Teslas Cybercab.

Tilly Lockey

Rutefører corleo bruker kunstig intelligens til å oppdage utfordringer og velge den tryggeste ruten.

Det bakre benet beveger seg uavhengig av det fremre benet, slik at det kan absorbere støt.

Ditt livs kjøretur
I april avduket ingeniørfirmaet Kawasaki en firbeint offroad-robot kalt "Corleo". Roboten ser ut som en mekanisk hest og er konstruert for å nå topphastigheter på 100 km/t. Corleo styres med styret og ved å flytte rytterens vekt på stigbøylene, og kan galoppere over ujevnt underlag og nå steder der hjulgående kjøretøy ikke kan komme frem. maskinen er en tidlig prototypeversjon som Kawasaki sier vil være i salg innen 2050. De har produsert en video som viser Corleo i aksjon, men de fleste av triksene du ser, er laget ved hjelp av CGI (datagenererte bilder). Se den på tinyurl.com/SN-CORLEO

KHI Japan

Corleo kan hoppe over kløfter og krysse elver.

Sklisikre hover som tilpasser seg ulikt terreng.

Navigasjonssystemet viser drivstoffnivå, rute og førerens posisjon.

Justerbare stigbøyler for rytterens føtter.

En hydrogenmotor genererer strøm som driver drivenhetene i beina.

Ren maskin         Corleo bruker hydrogen som drivstoff, som er en ren energikilde. I stedet for å slippe ut skadelige gasser, er det eneste biproduktet ved forbrenning av hydrogen vanndamp.

ELDGAMLE DYR koraller har eksistert på planeten i 500 millioner år, noe som er lenger enn trær og haier.

Storbritannia

Korallrevene er hjem til en fjerdedel av alt liv i havet.

Dyrking av babykoraller

Møt de britiske forskerne som gir korallene en hjelpende hånd.

forskere kan ha funnet en måte å beskytte rev rundt om i verden på - ved å lage babykoraller i laboratoriet. Dette vil fremskynde gjenoppbyggingen av ville koraller som er truet.
Koraller er truet
Koraller ser kanskje ut som vakre undervannsplanter, men de er faktisk bittesmå dyr som lever i grupper som kalles kolonier. I løpet av mange år vokser ulike kolonier sammen og danner korallrev. Revene er som fargerike undervannsbyer og blir hjem for skilpadder, fisk, krabber og mange andre skapninger. Revene utgjør mindre enn 1 % av havbunnen, men er habitat (hjem) for en fjerdedel av alt marint liv.
Koraller er svært følsomme og kan bli forstyrret av ørsmå endringer i havet. Når vanntemperaturen blir for varm, blir korallene hvite og dør - en prosess som kalles bleking. Siden 2009 har en syvendedel av alle koraller forsvunnet. Hvis vi mister disse unike dyrene, vil også andre havdyr være truet.
Det er utfordrende å gjenopprette tapte rev fordi koraller bare gyter (frigjør egg og sædceller) én gang i året, vanligvis om natten. Hvis forholdene ikke er riktige den natten, kan ikke korallene reprodusere seg på ett år.
Korallenes jordmødre
Forskere ved University of Derby i England var de første i verden som fikk koraller til å gyte i et laboratorium. De bruker spesielle maskiner for å kontrollere når korallene slipper ut egg. Dette gjorde det mulig å "fullføre en hel reproduksjonssyklus i fangenskap for aller første gang", forklarer universitetet, noe som betyr at korallene kan reprodusere seg mer enn én gang i året.
Siden 2014 har universitetets Aquatic Research Facility avlet 35 korallarter (typer) i laboratoriet. Disse babykorallene plantes deretter ut i naturen for å hjelpe revene med å komme seg etter skader.
Selv om University of Derby ligger tusenvis av kilometer unna de fleste av revene de prøver å beskytte, har forskerteamet vært involvert i bevaringsprosjekter over hele verden, i Atlanterhavet, Det indiske hav og Stillehavet. Universitetet sier at arbeidet er "et stort sprang fremover for korallbevaring", fordi det kan gjenopprette rev i mange deler av verdenshavene.

Dyrking av koraller i et laboratorium.

Tre ting du kan gjøre for å beskytte korallrevene

1   UNNGÅ KORALLSUVENIRER  å kjøpe koraller i butikker kan oppmuntre folk til å samle dyrene for å selge dem, noe som kan skade livet i havet.

2   TA BARE BILDER  når du besøker stranden, må du ikke ta med skjell hjem, selv ikke tomme skjell. Andre dyr, som eremittkreps, bruker dem som bosted.

3   KAST SØPPEL  når avfall havner i havet, skader det livet i havet. Kast alltid søppelet ditt på en ansvarlig måte.

Med tillatelse fra University of Derbys akvatiske forskningsanlegg - Getty Images

Sjøløve kommer inn i rytmen

En sjøløve i USA med talent for å nikke med hodet i takt til musikk er bedre til å identifisere rytmen i en sang enn mennesker, viser en ny studie.
Ronan, en 15 år gammel sjøløve fra California, har blitt studert av Peter Cook ved New College of Florida i 10 år. Hun er et av svært få dyr som er kjent for å kunne groove i takt til en sang. Før Ronan trodde ikke forskerne at dyr som ikke sang, kunne gjenkjenne musikk.
Nylig prøvde Cook et nytt eksperiment: Han spilte trommeslag i tre forskjellige tempi (hastigheter) for både Ronan og 10 collegestudenter. Selv om Ronan aldri hadde hørt musikk i to av hastighetene før, klarte hun å slå hodet i takt til dem, mens noen av menneskene slet med det. Cook forklarte: "Ingen mennesker var bedre enn Ronan" til å holde takten.

Visste du at sjøløver ikke synger? Selv om sjøløver kanskje ikke synger, lager de mye lyd. Den vanligste vokallyden er en hundelignende bjeffing.

Purdubiks kube i aksjon.

Robot løser puslespill på mindre enn ett sekund
Har du noen gang løst en Rubiks kube? Hvis du har, hvor lang tid tok det deg? Det er lite sannsynlig at du gjorde det raskere enn en ny robot, bygget av fire studenter ved Purdue University i den amerikanske delstaten Indiana. Teamets robot, som har fått navnet Purdubik's Cube, kan løse en puslespillkube på bare 0,103 sekunder - omtrent det samme som det tar en person å blunke. Purdubik's Cube slo verdensrekorden for raskeste robot til å løse en puslespillkube i april 2025, da den raskt løste en 3x3x3-kube.

Verdens minste fiolin er mindre enn et menneskehår
Forskere har oppfunnet det de hevder er verdens minste fiolin - og den er mindre enn bredden på et enkelt menneskehår. Det lille instrumentet er 35 mikrometer langt og 13 mikrometer bredt (menneskehår er mellom 17 og 180 mikrometer bredt). En mikrometer er en tusendels millimeter.
Fiolinen er designet av et team ved Loughborough University i Storbritannia, og den er fullt spillbar, selv om oppfinnerne innrømmer at det er litt vanskelig å treffe de riktige tonene. De jobber nå med å utvikle en enda mindre fiolinbue, slik at det kanskje blir mulig å spille en skikkelig melodi på fiolinen. Nå planlegges det et helt orkester av bittesmå instrumenter. Er dette Science Fact, eller er det bare science fiction?

Forskere med den lille fiolinen.

Kristin Malavenda/Purdue University - Loughborough University - Joel Sartore/Photo Ark

* Det er science fiction! Teamet fra Loughborough University har riktignok laget en liten fiolin i den størrelsen vi beskrev - men det er bare et bilde av en fiolin, ikke en fiolin som kan spilles på.

Lag marshmallows

Disse er perfekte godbiter til en kald høstdag og til å putte i en varm sjokolade.

Hva du trenger
3 store eggehviter
13 blader gelatin
700 g hvitt strøsukker
1½ ss flytende glukose
Frø fra en vaniljestang
Sprayolje
100 g melis
4 ss maismel
Elektrisk visp
Stor bolle
Målekanne
Kasserolle
Sukkertermometer
25 cm x 35 cm bakeform
Plastfolie
Sil
Bakepapir

Instruksjoner
1Be en voksen om å hjelpe deg å bruke en elektrisk visp. Wvisp pisk eggehviter i en stor bolle til det dannes myke topper og settes til side. Ha gelatinen i en mugge og hell i 200 ml kaldt vann.
2Plegg strøsukker, flytende glukose og 300 ml vann i en kjele og varm opp varm opp til temperaturen når 130ºC på et sukkertermometer. Du trenger trenger en voksen til å hjelpe deg da blandingen vil blir veldig varm. Ta kjelen av varmen og hell i gelatinblandingen og rør til alt er oppløst. Hell tilbake i kannen.
3Visp eggehvitene igjen og tilsett sirupen sakte. Fortsett å piske blandingen til den tykner og blir glatt. Tilsett vaniljekornene vaniljekornene.
4Lkl en form med plastfolie og spray med olje. Bland melis og maizena og sikt en tredjedel i formen. Pelt marshmallowblandingenture i formen. La den stivne i to timer.
5Nå legger du etet ark bakepapir på bordet og dryss over mer bakepapir mer melisblandingen. Stryk ut marshmallowen på papiret og skjær den i firkanter. Dryss resten av melisblandingen på alle sider av marshmallowene for å hindre at de klistrer seg sammen sammen. Oppbevar i en lufttett beholder mellom to lag bakepapir i opptil to dager.

Visp eggehvitene.

Hvordan fungerer det?
Gelatin er det hemmelige stoffet som gir marshmallows sin seige konsistens. Gelatin er et geleringsmiddel (et tilsetningsstoff som gjør blandinger tykkere) laget av kollagen. Kollagen finnes i bindevev fra dyr, som sener og leddbånd, og gelatin lages tradisjonelt ved en prosess som innebærer koking av dyrebein og dyrehud. Det finnes vegetariske alternativer. Når gelatinen tilsettes varm sirup, fører varmen til at de tett sammenrullede fibrene løsner. Når det avkjøles, kveiler de seg sammen igjen og fanger opp luft slik at det dannes en svampaktig konsistens.

Advarsel mot allergi! Ingredienser i fet skrift er allergener (stoffer som kan forårsake allergiske reaksjoner). Les mer på tinyurl.com/SN-allergy

Bygg en

Pariserhjul

Få utløp for din indre ingeniør med dette tivoli-byggeprosjektet.

Hva du trenger
Papp
Saks
Bambusspyd
51 kjærlighet på pinne
Lim

Hvordan fungerer det?
Selv om pariserhjulet ditt har en åttekantet form, vil du, hvis du ser nøye etter, se at åttekanten faktisk består av åtte sammenkoblede trekanter. Trekanter er den sterkeste formen fordi de tre sidene henger sammen og skaper en stiv struktur. Se deg rundt når du går nedover gaten, og du vil se trekanter over alt, i bygninger, kraner, broer og master.

GIANT EYE Verdens største pariserhjul er Ain Dubai, som er mer enn 250 meter høyt.

1 Tegn av og klipp ut ut fire sirkler i papp sirkler, 5 cm i diameter. Stikk forsiktig hull i midten av sirklene ved hjelp av a bambusspyd.

2 Glue åtte kjærlighet på pinne rundt en pappsirkel sirkel. Plasser dem jevnt, som eiker. Msørg for at limet tres før du går videre til neste neste trinn.

3 Nå, glue kjærlighet på pinne til toppen av åtte eikene dine eikene, og bind dem sammen. Når du er ferdig, skal du ha en åttekantet form.

4 Glim en en sirkel av papp på baksiden av åttekanten. Det er ditt første hjulet ferdig. Og nå.., gjenta trinn 2-4 for å lage et nytt ett.

5 Chugg av begge endene på to kjærlighetspinner. Lim fast pinnene med endene på en av pappsirklene. Stikk et grillspyd gjennom hullet.

6 Ttrå spydet gjennom hullet i det andre hjulet, og lim fast toppen av slikkepinnene på hjulet.

7 Lim sammen fire pinner i en firkantog en pinne i midten. Lim deretter fast to halve pinner og en hel pinne til i enden, slik at det ser ut som på bildet.

8 Lag to trekanter ved å lime sammen fem slikkepinner. Stikk påm på hver side av rammen. Når det har tørket, setter du hjulet på toppen.

fly

Oppdag flykraften med Imperial War Museum Duxford.

Hvordan fungerer det?
For at et fly skal kunne fly, trenger det en lkraft for å overvinne tyngdekraftens nedadgående kraft, og skyvekraft for å bevege det fremover. Vingene sørger for løftet, mens finnen hindrer flyet i å rulle. Skyvekraften kommer vanligvis fra en motor, men med et papirfly gir du flyet et løft fremover når du kaster det.

Hva du trenger
To stykker A4-kort
Saks
Selvklebende tape
Binders eller hårnåler

Denne aktiviteten ble laget i samarbeid med Imperial War Museum Duxford.

take off NASA X-43 er det raskeste flyet noensinne, med en hastighet på 1366 kilometer i timen.

1 Brett et A4-kort på langs, og skjær midt på midten av det brettede kortet. Brett deretter kortet i to på langs igjen.

4 Teip fast vingene og halen på samme side av det trekantede røret. Plasser vingene foran og halevingen lenger bak.

2 Lag nå et trekantet rør ved å overlappe de to ytterste brettene. Hold røret sammen ved å feste endene og sidene med tape.

5 Ta et av kortklippene dine og brett det på midten. Tegn en trekant på den ene siden. Klipp den ut og lim den fast på baksiden for å lage en finne til flyet ditt.

3 Brett et A4-papir på midten (på tvers) og tegn en vingeform på den ene siden. Tegn en mindre versjon for halevingen, og klipp ut begge.

6 Legg litt vekt foran på flyet ved hjelp av binders eller hårnåler. Test flyet for å se hvor langt det flyr.

RICHARD SLAKTER

CLUE: ikke unngå disse fargerike virvlene - de kan få deg til å føle deg skinnende ren.

rex Shutterstock / dexterous simpson

Redd haien

Ta en bit av kodingen og bygg et haispill som du kan spille med vennene dine.

Flytt haien

1Først går du til rpf.io/save-the-shark-on for å åpne startprosjektet i Scratch.
2Velg hai-sprite. Bygg skriptet (til høyre) ved å velge de riktige fargekodede blokkene fra menyen på venstre side av skjermen. Et skript er en stabel med kodingsblokker som utgjør en liste med instruksjoner.
3Nå kan du teste spillet ditt ved å klikke på det grønne flagget. Når du klikker med musen og beveger den over skjermen, skal haien følge pekeren fra side til side.

Hai-sprite

Legg til plastavfall

1Velg plastsprite, og bygg deretter skriptene (til høyre og nedenfor). Opprett en ny variabel ved å klikke på knappen Lag en variabel. Skriv inn "speed", og velg Bare for denne spritten.
2Cklikk på det grønne flagget. Plastavfall skal begynne å drive ned fra toppen av scenen.

Sprite i plast

Hvor sunn er haien din?

1Nu skal du legge til en "helse"-variabel. Haien din vil miste helsepoeng hvis den "spiser" plastavfall.
2Cklikk på knappen Lag en variabel, og gi den nye variabelen navnet "helse". Velg For alle sprites.
3Alegg de to uthevede settene med kodingsblokker til skriptene på hai-spriteen. Kontroller at alle tallene er riktige.
4Nnå velger du plastsprite og bygger skriptet (nedenfor til høyre) i kodingsområdet.
5Test spillet ditt ved å klikke på det grønne flagget. Sjekk at haiens helse reduseres med 5 hver gang den støter på plast.

Ny kode

Gi haien din mat

1Yu skal legge til noen smakfulle fisk som haien din kan tygge på. Koden er nesten nøyaktig den samme som for plastspritten, så alt du trenger å gjøre er å høyreklikke på plastspritten og klikke på dupliser.
2Ggå til Kostymer-fanen øverst i venstre hjørne og klikk på Velg et kostyme. Finn en fin fisk, og velg den. Slett alle plastkostymene, og gi spritten ditt nytt navn: "Fisk".
3Ggå tilbake til kodefanen og endre verdien i kodeblokken for helsevariabelen.
4Ckontroller at størrelsen på fisken er satt til 40 og retningen til 180.
5Yspillet er klart til å spilles. klikk på det grønne flagget.

Fiskesprite

TOPP TIPS! Dette er skriptet du trenger for å bygge på plastsprite.

Du kan gjøre prosjektet ditt mer fantastisk ved å legge til noen nye elementer. Du kan for eksempel legge til en ny sprite som dukker opp sjelden, men som tar bort eller tilfører mye helse. du kan legge til kule lyder i spillet ditt, for eksempel når haien spiser en fisk. Du kan også legge til forskjellige kostymer til fiskespritten din, slik at haien får mange forskjellige typer fisk å spise.

Rex Shutterstock - Getty Images

Hvis øynene våre ser opp ned, hvordan kan hjernen snu det?

Oppdag hvor fantastisk du err øyne (og hjerne) er.

øynene våre fungerer takket være lys. Gjenstander du kan se, er enten lyskilder i seg selv, som et stearinlys eller en telefonskjerm, eller ting som lyset reflekteres fra og finner veien inn i øynene dine. Mange gjenstander reflekterer lys.
Hvordan ser øynene?
Først passerer lyset gjennom de optiske delene av øyet, som hornhinnen, pupillen og linsen. Sammen fokuserer disse delene lyset på netthinnen (øyets bakre vegg, som er foret med lysfølsomme celler), samtidig som de kontrollerer lysets intensitet. Dette bidrar til at du ser godt, samtidig som du unngår skader på øynene. Linsen fokuserer lyset som kommer fra objekter på ulike avstander på riktig måte. Denne prosessen kalles akkomodasjon.
Når du utfører denne viktige oppgaven, blir lyset som passerer gjennom linsen invertert, eller snudd. Det betyr at lys fra toppen av objektet faller ned på den nedre delen av netthinnen, mens lys fra bunnen av objektet faller høyere opp på netthinnen. Lysfølsomme celler på netthinnen overfører dette bildet til hjernen via synsnerven. Så må hjernen "snu bildet tilbake" for å se det riktig vei opp? Ikke helt, og her er hvorfor.
Hvilken vei er opp?
Selv om lyset som tolkes av hjernen din er "opp ned" sammenlignet med den virkelige verden, er spørsmålet om det er et problem for deg? Du vil kanskje bli overrasket over å høre at synsforskere mener at det ikke er nødvendig å snu eller rotere i det hele tatt. Dette skyldes måten hjernen behandler visuell informasjon på.
Visuell informasjon overføres fra øyet til hjernen langs synsnerven hjernen langs synsnerven. Objektet du oppfatter (ser), blir faktisk "kodet" ved at nevroner (hjerneceller) avfyres på ulike steder i hjernen. Avfyringsmønsteret er det som koder informasjonen om objektet du fokuserer på. Det tar hensyn til objektets forhold til alt annet i omgivelsene, samt kroppen din og dens bevegelser. Så lenge kodingen av objektet og omgivelsene er i samsvar med hverandre og stabil, er det ikke nødvendig at det skjer en flipp. Og ut fra din egen erfaring kan du si at folk ser ut til å samhandle med verden helt fint.
Å snu verden opp ned
Flere studier har sett på hvordan vi tilpasser oss store endringer i synsinntrykk ved å be folk om å bruke briller som snur verden opp ned. På 1930-tallet utførte to forskere i Østerrike de berømte Innsbruck-brilleeksperimentene. I flere uker og måneder om gangen hadde deltakerne på seg spesielle briller som endret måten verden rundt dem så ut på. Blant annet ble det innkommende bildet snudd opp ned. Det betyr at bildet som landet på netthinnen var "riktig vei opp" - men opp ned i forhold til hva hjernen deres hadde lært seg å behandle.
Som du kan forestille deg, var det til å begynne med vanskelig å ta seg frem med disse brillene. De snublet og støtte borti ting. Men rundt den femte dagen så det ut til at de klarte seg bedre. Ting som først ble sett opp ned, ble nå sett rett opp, og dette hadde en tendens til å bli bedre etter hvert som tiden gikk. Med andre ord, med fortsatt eksponering for den opp-ned-vendte verdenen tilpasset hjernen seg det endrede bildet.
Det ser altså ut til at selv om øynene dine "ser opp ned", er hjernen din fullt i stand til å håndtere dette uten å bli forvirret. I dag har optikere til og med begynt å bruke VR-hodesett for å teste om en person har synsproblemer. Øynene og hjernen er utrolige organer som kan tilpasse seg mange forskjellige endringer.

Inne i øyet ditt

Hornhinnen

Objektiv

Lyset som passerer gjennom linsen, blir snudd

Netthinnen

Elev

Synsnerven
nerven

Optikere begynner å bruke VR-hodesett til synstester.

Daniel Joyce, universitetslektor i psykologi ved University of Southern Queensland.
Publisert i samarbeid med theconversation.com

Fargefanger          Det menneskelige øyet kan registrere rundt 10 millioner forskjellige farger.

Sender øynene dine virkelig et opp-ned-bilde til hjernen din?

Et lag med parafinvoks på fyrstikken gjør at den brenner jevnt og trutt.

DEVIL bangers   Friksjonsfyrstikker ble oppfunnet i 1826 av den britiske kjemikeren John Walker. De ble kalt "lucifers", og var ofte uforutsigbare og farlige.

sikkerhet først
Fyrstikker gjør at du kan "bære ild" rundt i lommen. De bruker et smart kjemisk triks som fungerer selv i vått vær og vind. Hodet på en sikkerhetsfyrstikk (den typen som ikke tennes med mindre du skraper den over en spesiell tennplate) inneholder glasspulver og er fylt med oksygenholdige kjemikalier, som fungerer som brensel. Tennplaten inneholder også glasspulver og rødt fosfor - en form av det kjemiske grunnstoffet fosfor. Når du tenner fyrstikken, gnis de harde glasskornene mot hverandre og utvikler varme, noe som omdanner det røde fosforet til hvitt fosfor. Hvitt fosfor er ustabilt og bryter ut i flammer, noe som setter fyr på drivstoffet i fyrstikkhodet. Se en slowmotion-video av denne kjemiske reaksjonen på tinyurl.com/SN-match

Kjemikalier og glass i hodet blandes med lim for å holde dem sammen.

Når kaliumkloratet antennes, hjelper det fyrstikken med å brenne ved å gi den mer oksygen.

Hovedingrediensen i et sikkerhetsfyrstikkhode er kaliumklorat.

Rødt fosfor på slagplaten omdannes til ustabilt hvitt fosfor ved hjelp av varme fra friksjon.

PUZZLES

På tvers av stjernene

Fyll ut kryssordet, og sett deretter bokstavene i de gule feltene på plass for å finne et ord.

Firkanter i rommet

Fyll ut dette rutenettet slik at tallene 1-9 brukes én gang hver. Noen er allerede på plass.

På tvers
1 Dagen før fredag (8)
6 Utøve kraft på (5)
7 Bok med kart (5)
9 Skarp spiker på et dyr (4)
10 Snakk om andre mennesker (6)
12 Reise med fly (6)
14 Leketøy som beveger seg opp og ned på en snor (2-2)
17 Beveg deg på hender og knær (5)
18 Snoozed (5)
19 Dum og umoden (8)
NED
2 Hundelignende afrikansk pattedyr (5)
3 Gjør noe veldig raskt (4)
4 Mytisk monster (6)
5 Gule eggkjerner (5)
6 Det største havet (7)
8 Hjelpe og assistere (7)
11 Liten, varm pepper (6)
13 ___ Newton: vitenskapsmannen som oppdaget tyngdekraften (5)
15 Tar lokket av en krukke (5)
16 Ikke ny (4)

Ledetråd: Det du forlater jorden på.

Stjerneklokke

Hvor mange ord på tre bokstaver eller mer kan du lage ut fra hjulet ved å bruke den midterste bokstaven hver gang? Kan du finne et ord som bruker alle bokstavene?

Skjulte verdener

Skygg inn tallene som er delelige med 8 for å få frem et bilde.

Sumfinder

Tre av tallene i boksen nedenfor summerer seg til 107. Kan du finne ut hva disse tre tallene er?

Finn forskjellen

Kan du se de fem forskjellene mellom disse to scenene fra verdensrommet?

Fremmede ord

Ordne om på bokstavene for å finne ord som har med utforsking av verdensrommet å gjøre.

STRAY MOON =

OXEN LEAPT =

LITTLE SEA =

SJEKK SVARENE DINE PÅ SIDE 114

Ville ord

Fyll ut kryssordet, og bruk deretter bokstavene i de gule feltene for å finne det skjulte ordet.

Antall kvadrat

På tvers
3 Etterfølgende (5)
5 Et land i Europa (7)
6 Du kan gjøre dette mens du sover (5)
8 Kommer i nærheten (5)
10 Et sjødyr med et par store klør (7)
12 Snakker veldig stille (7)
13 Verktøy for å lage hull (5)
15 Løfte opp (5)
16 Svar (7)
17 Sport med en oval ball (5)
NED
1 Maskin som brukes til å klippe gress (9)
2 Blanding eller blanding (4)
3 En rød bille med svarte flekker (8)
4 Ti pluss ti (6)
7 En syltetøykonserve laget av sitrusfrukter som
som ligner syltetøy (9)
9 Vanskelig å gå på uten å falle (8)
11 Å reparere (6)
14 Klar til å spise (av frukt) (4)

Ledetråd: Dyr ute i naturen.

Naturhjulet

Perfekt bilde

Skygg inn tallene som er delelige med 7 for å få frem et bilde.

Tre av tallene i boksen nedenfor summerer seg til 98. Men kan du finne ut hva disse tre tallene er?

Kan du se de fem forskjellene mellom disse to naturscenene?

Dyre-grammer

Sett sammen bokstavene på nytt for å danne ord som har med naturen å gjøre:

YES COMETS =

TRUE CARE =

BAIT HAT =

Øvelse  yohjernen din

Søk i boksen nedenfor etter alle de sportslige ordene som er oppført til høyre.

SYKLING
FOKUS
HELSE
MINERAL
MUSKLER
PRESTASJON
KRAFT
LØPE
FART
STYRKE
STRETCH
SVØMMING
LAG
TRENING
VITAMIN

Kan du finne de fem forskjellene mellom disse to sporty scenene?

Podieplassering

Fyll hver rute med det tallet som er summen av tallene i de to rutene rett under den.

Skjulte grønnsaker

Disse grønnsakene er skjult ved at hver av bokstavene er byttet ut med bokstaven som kommer etter den i alfabetet ("A" blir "B", "B" blir "C" og så videre). Bytt tilbake bokstavene for å knekke koden.

CSPDDPMJ =

MFUUVDF =

TQJOBDI =

REX SHUtterstock

QUIZ

Hvor mye husker du fra årets S+N Annual?

1Hvor stor var Spinosaurus,  den største kjøttspisende dinosauren?
a) 6 meter lang b) 10 meter lang c) 14 meter lang
2Hva heter den største haiarten?
3Hva heter den naturlige lysutstillingen på bildet nedenfor?
4Hvor lang tid bruker en ku på å fordøye maten sin?
5Hvor mye veier en voksen hann fjellgorilla veie?
a) 100 kg b) 195 kg c) 270 kg
6Sant eller usant? Axolotl kan vokse ut igjen hvilken som helst del av kroppen som blir skadet eller går tapt.
7 "Matrøret" er et annet navn for..
8Hvor mange ganger om dagen promper de fleste folk flest promper?
a) Omtrent fem ganger om dagen b) Omtrent 14 ganger om dagen c) Omtrent 30 ganger om dagen
9Hva heter det supermassive svarte hullet i sentrum av Melkeveigalaksen?
10Hvor mangey aktive vulkaner finnes det i Indonesia?
11Hvor lang tid tok det lengste sjakkparti noensinne?
a) Fem timer b) 12 timer c) 20 timerurs
12Hvor stor del av jordens overflaten er dekket av hav?
13Sant eller usant? Blekkspruter har to hjerter.
14Hvor i England seilte Titanic seilte ut fra?
15Sant eller usant? Det menneskelige øyet kan oppfatte rundt 10 millioner forskjellige farger.

puslespill og quiz SVAR

På tvers av stjernene p108

Nøkkelord: romskip

Se forskjellen p109

Firkanter i rommet p108

Stjerneklokke p108
Ordet som bruker alle bokstavene: teleskop
Ord som kan lages av hjulet inkluderer: closet, clot, clots, colt, colts, cost, cot, cots, elect, elects, lest, let, lets, lost, lot, lots, lots, opt, opts, pelt, pelts, pest, pestle, pet, pets, pets, plot, plots, poet, poeter, poets, post, pot, potter, pots, sect, select, set, sleet, slept, slept, slot, sot, spelt, spot, steel, steep, steeple, step, stole, stop, tee, tees, toe, toes, top, tops

Sumfinder p109
33, 36, 38

Fremmede ord p109
Astronomi, eksoplanet, satellitt

Skjulte verdener p109

Ville ord p110

Hva i all verden? p25

Denne sjøsneglen, som sakte triller over havbunnen, kalles en salatnegl - men til tross for navnet hører den ikke hjemme i salaten din. Den får sin blågrønne farge fra algene den spiser.

Hva i all
verden? p63

Nummer kvadrat p110

Perfekt bilde p111

Nøkkelord: dyreliv

Se forskjellen p111

Naturhjulet p110
Ordet som bruker alle bokstavene: ekorn
Ord som kan lages av hjulet inkluderer: isle, lie, lies, lieu, lire, lure, lures, rile, riles, rule, ruler, rulers, rules, rules, slur

Tren hjernen din p112

Podium-finish p112

Sumfinder p111
29, 33, 36

Dyre-grammer p111
Økosystem, skapning, habitat

Se forskjellen p112

Dette er ispannekaker. De dannes naturlig når virvlende vann presser is og slaps sammen til flate sirkler, og de kan være fra 20 cm til 200 cm i diameter.

Hva i all verden? p101

Skjulte grønnsaker p112
brokkoli, salat, spinat

Quiz p113  1 c) 14 meter lang 2 Hvalhai 3 Nordlys (aurora borealis) 4 Opp til tre dager 5 b) 195 kg 6 Det er sant 7 Øsofagus 8 b) Omtrent 14 ganger om dagen
9 Skytten A* 10 127 11 c) 20 timer 12 70% 13 Falsk. De har tre! 14 Southampton 15 Sant

Dette er et nærbilde av en såpeboble. Regnbuemønstrene dannes når lyset reflekteres fra både den indre og ytre overflaten av den tynne såpefilmen. Fordi boblen varierer i tykkelse, gir fargene skaper fargene en virvlende effekt.